# Euroopan unionin C 446/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 446 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta3. marraskuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 446

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta3. marraskuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 446/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2021/C 446/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN KESKUSPANKKI |
| 2021/C 446/02 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 7 päivänä syyskuuta 2021, ehdotuksesta direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja asetuksen (EU) N:o 537/2014 muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (CON/2021/27) | 2 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN KESKUSPANKKI

2021/C 446/02

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 7 päivänä syyskuuta 2021, ehdotuksesta direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja asetuksen (EU) N:o 537/2014 muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2021/C 446/03 | Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 11 |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 446/04 | Euron kurssi — 29. lokakuuta 2021 | 12 |
| 2021/C 446/05 | Euron kurssi — 2. marraskuuta 2021 | 13 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2021/C 446/06 | Arvonlisävero (ALV) – Veroton sijoituskulta – Luettelo 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 344 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa säädetyt edellytykset täyttävistä kultakolikoista (sijoituskultaa koskeva erityisjärjestelmä) – Voimassa vuonna 2022 | 14 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2021/C 446/03

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

11

Euroopan komissio

2021/C 446/04

Euron kurssi — 29. lokakuuta 2021

12

2021/C 446/05

Euron kurssi — 2. marraskuuta 2021

13

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2021/C 446/06

Arvonlisävero (ALV) – Veroton sijoituskulta – Luettelo 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 344 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa säädetyt edellytykset täyttävistä kultakolikoista (sijoituskultaa koskeva erityisjärjestelmä) – Voimassa vuonna 2022

14

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 446/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 36 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 446/10 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla | 38 |
| 2021/C 446/11 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 43 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2021/C 446/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

36

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2021/C 446/10

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

38

2021/C 446/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 446/01)

Komissio päätti 25. lokakuuta 2021 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10454. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10454. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN KESKUSPANKKI

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/2

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 7 päivänä syyskuuta 2021,

ehdotuksesta direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja asetuksen (EU) N:o 537/2014 muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 29 päivänä kesäkuuta 2021 Euroopan parlamentilta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU, direktiivin 2004/109/EY ja direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (1) (jäljempänä ”ehdotettu direktiivi”).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, koska ehdotettu direktiivi sisältää säännöksiä, jotka kuuluvat Euroopan keskuspankin (EKP) toimivaltaan, mukaan lukien erityisesti perussopimuksen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ja perussopimuksen 282 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahapolitiikan toteuttaminen, perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu luottolaitosten toiminnan vakauden valvonta ja perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu myötävaikuttaminen rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

1.   Yleiset huomautukset

| 1.1 | EKP suhtautuu myönteisesti ehdotetun direktiivin tavoitteeseen parantaa kestävyyteen liittyvien tietojen määrää, laatua ja saatavuutta osana Euroopan komission laajempaa kestävän rahoituksen ohjelmaa (2) ja linjassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3) tavoitteiden kanssa. EKP suhtautuu myönteisesti myös ehdotetussa direktiivissä esitettyyn aikatauluun ja erityisesti ensimmäisten kestävyysraportointistandardien hyväksymiseen lokakuuhun 2022 mennessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan unionin (EU) nykyinen kestävyyttä koskeva yritysten julkisten tietojen järjestelmä ei takaa riittävää, johdonmukaista ja vertailukelpoista tietoa yksityiselle sektorille tai viranomaisille. Sidosryhmät eivät pysty arvioimaan yritysten vaikutusta kestävyyteen ja erityisesti ilmastonmuutokseen. Ennakoivien indikaattorien parempi julkistaminen antaisi sidosryhmille mahdollisuuden seurata, miten yritykset edistyvät liiketoimintamalliensa ja toimintansa mukauttamisessa kehityspolkuihin, jotka ovat linjassa vähähiilisen talouden kanssa ja sen jälkeen hiilineutraalin talouden kanssa, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa kaavaillaan, ja auttaisi myös arvioimaan yrityksiin kohdistuvia riskejä, jotka aiheutuvat omaisuuserien mahdollisesta uudelleenarvostuksesta siinä tapauksessa, että kehityssuunnat ovat vääristyneet. Tässä yhteydessä ehdotetulla direktiivillä tuetaan ja täydennetään tietoja, jotka yritysten on julkistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (4) (jäljempänä ”luokitusjärjestelmäasetus”) mukaisesti, ja lähennetään EU:n taloutta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Finanssimarkkinoilla tällä hetkellä vallitsevat kestävyyttä koskevat julkistamisstandardit eivät riitä varmistamaan, että kaikki markkinatoimijat ymmärtävät kestävyyteen liittyvät taloudelliset riskit asianmukaisesti ja hinnoittelevat ne täysimääräisesti. Yritystason kestävyystietojen rajallinen laatu ja määrä rajoittavat sijoittajien ja finanssimarkkinatoimijoiden saatavilla olevaa tietoa. Tämä vähentää avoimuutta, lisää informaation epäsymmetrioita, haittaa vertailtavuutta ja yleisesti vaikeuttaa kestävän rahoituksen ja tietoon perustuvien sijoituspäätösten kehittämistä. Kuten myös ehdotetun direktiivin johdanto-osan kappaleissa todetaan, useat sijoituspäätökset, joissa ei oteta riittävästi huomioon kestävyyteen liittyviä riskejä, voivat johtaa yhteisvaikutuksiin ja laajoihin vaikutuksiin, jotka voivat aiheuttaa rahoitusvakautta (5) uhkaavia järjestelmäriskejä. Lisäksi yritysten kestävyysraportoinnin kehno taso estää sääntelyviranomaisia, valvontaviranomaisia, rahoitusvakausviranomaisia ja keskuspankkeja arvioimasta asianmukaisesti kestävyyteen ja erityisesti ilmastoon liittyviä riskejä, joita aiheutuu yrityksille ja luotto- ja rahoituslaitoksille, jotka käyttävät yritystietoja rahoituspäätösten tekemiseen. Sen vuoksi EKP katsoo, että ehdotettu direktiivi on välttämätön askel, jotta voidaan korjata tietovaje, joka tällä hetkellä haittaa asianmukaisen kestävyyspolitiikan, riskien arvioinnin ja riskien seurannan kehysten kehittämistä rahoitussektoria varten. (6) |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EKP pitää ehdotettua direktiiviä tärkeänä askeleena kohti pääomamarkkinaunionin toteuttamista ja erityisesti sellaisten yhdennettyjen, laajojen ja kypsien EU:n vihreiden pääomamarkkinoiden kehittämistä, jotka ylittävät kansalliset rajat (7). Vihreä pääomamarkkinaunioni vahvistaisi entisestään EU:n roolia vihreillä pääomamarkkinoilla maailmanlaajuisesti (8) ja vahvistaisi siten euron asemaa maailmanlaajuisena valuuttana. Se voisi luomalla yhteiset standardit ja infrastruktuurit EU:n vihreille pääomamarkkinoille toimia laaja-alaisesti katalysaattorina EU:n pääomamarkkinoiden yhdentymiselle. (9) Erityisesti standardoitu ja vankka (kestävyyttä koskeva) raportointi on edellytys sille, että sijoittajilla on luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot sijoituspäätöksiään varten; se on näin ollen välttämätöntä, jotta voidaan helpottaa pääoman kohdentamista toivottavimpiin hankkeisiin kaikkialla EU:ssa sisämarkkinoiden tavoitteiden mukaisesti. Tästä seuraava pääoman tehokkaampi kohdentaminen voi auttaa parantamaan yksityistä rajat ylittävää riskinjakoa ja EU:n talouden häiriönsietokykyä. (10) Tältä osin EKP on tyytyväinen myös siihen, että ehdotetussa direktiivissä esitetään, että yritysten julkistamat kestävyystiedot on sisällytettävä tulevaan eurooppalaiseen keskitettyyn yhteyspisteeseen. (11) Kun kestävyystiedot yhdistetään taloudellisiin tietoihin, luodaan keskitetty asiointipiste, joka kattaa kaikki yritystä koskevat kriittiset tiedot, mukaan lukien sen vihreät suositukset, mikä hyödyttäisi paitsi sijoittajia myös kaikkia yksityisiä ja julkisia sidosryhmiä, jotka ovat kiinnostuneita talous- ja kestävyysraportoinnista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EKP tukee ehdotettuja vaatimuksia, joiden mukaan EU:n suurten yritysten ja EU:n säännellyillä markkinoilla noteerattujen yritysten, myös luottolaitosten, on julkistettava tietoja useista kestävyystavoitteista ja edistymisestä niiden saavuttamisessa. Yrityksiin, jotka laiminlyövät Pariisin sopimuksen noudattamista koskevia sitoumuksiaan, kohdistuva maineriski auttaa edistämään markkinakuria ja muodostaa merkittävän panoksen luottolaitosten riskienhallinta- ja yhdenmukaistamisstrategioihin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Avoimuuden lisäämiseksi ja erityisesti ilmasto- ja ympäristöriskien asianmukaisen valvonnan edistämiseksi EKP katsoo myös, että kuten komission uudessa kestävän rahoituksen strategiassa (12) ehdotetaan, rahoituslaitosten olisi julkistettava kestävään kehitykseen siirtymistä ja hiilestä irtautumista koskevat suunnitelmansa, mukaan lukien välitavoitteet ja pitkän aikavälin tavoitteet ja tiedot siitä, miten ne aikovat pienentää ympäristöjalanjälkeään. Tämä voi olla tehokas väline, jolla voidaan ohjata rahoitusjärjestelmää kohti selkeitä välitavoitteita johdonmukaisuuden saavuttamiseksi suhteessa Pariisin sopimuksen tavoitteeseen, jonka mukaan ilmaston lämpeneminen on rajoitettava 1,5 celsiusasteeseen. Toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava välineet, joiden avulla ne voivat seurata riskejä, jotka aiheutuvat luottolaitosten salkkujen epäyhtenäisyydestä siirtymätavoitteisiin nähden, ja reagoida niihin. |
| --- | --- |

1.6

2.   Ehdotetun direktiivin merkitys EKP:n ja eurojärjestelmän tavoitteiden ja tehtävien kannalta

| 2.1 | Kestävyyteen liittyvät kysymykset ja erityisesti ilmastonmuutos voivat jäljempänä esitetyllä tavalla vaikuttaa tapaan, jolla keskuspankit hoitavat niille osoitetut tehtävät. (13) EKP tukee osana vakavaraisuusvalvontatehtäviä ja rahoitusvakauden edistämistä EU:n poliittisia toimia, joilla pyritään parantamaan kestävyyteen liittyvien rahoitusriskien tunnistamista ja hallintaa luottolaitosten turvallisuuden ja vakauden sekä rahoitusjärjestelmän vakauden parantamiseksi. Tässä yhteydessä ympäristöriskien riittävän kattava ja yksityiskohtainen julkistaminen helpottaa myös asiaan liittyvien riskien markkinahinnoittelua avoimen markkinatalouden periaatteen mukaisesti. (14) Lisäksi tällaiset julkistamiskäytännöt parantaisivat eurojärjestelmän kykyä seurata ja arvioida ilmastonmuutoksen vaikutuksia rahapolitiikan välittymiseen. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Merkitys rahapolitiikan kannalta

| 2.2.1 | Ilmastonmuutos ja siirtyminen kohti kestävämpää taloutta vaikuttavat EKP:n ensisijaisena tavoitteena olevan hintavakauden näkymiin, sillä niiden vaikutukset kohdistuvat makrotaloudellisiin indikaattoreihin, kuten inflaatioon, tuotoksiin, työllisyyteen, korkoihin, investointeihin ja tuottavuuteen; samoin ne vaikuttavat rahoitusvakauteen ja rahapolitiikan välittymiseen (15). Ilmastonmuutokseen liittyvät fyysiset riskit ja siirtymäriskit voivat vaikuttaa muun muassa yritysten luokituksiin ja luottokelpoisuuteen, millä on kerrannaisvaikutuksia luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään. (16) Vaikka pankeille ja rahoitusvakaudelle aiheutuvien ilmastoon liittyvien riskien suuruuden arviointimenetelmiä kehitetään edelleen, käytettävissä olevat arviot viittaavat siihen, että näiden riskien vaikutus on todennäköisesti merkittävä. (17) Tämä voi puolestaan vaikuttaa rahapolitiikan välittymiseen esimerkiksi varallisuuden arvonmenetyksen ja ilmastoon liittyvien taloudellisten riskien äkillisen uudelleenhinnoittelun kautta. Lisäksi pankkisektorilla vakuuksien arvoa voidaan alentaa ja luottotappiot voivat toteutua, mikä voi heikentää luottolaitosten ja muiden rahoituksen välittäjien pääoma- ja likviditeettiasemaa ja siten heikentää niiden kykyä kanavoida varoja reaalitalouteen. Keskuspankkien ja pankkivalvojien kansainvälinen Network for Greening the Financial System -yhteistyöverkosto suosittelee siksi, että keskuspankit ottaisivat huomioon ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset talouteen. Network for Greening the Financial System -yhteistyöverkosto väittää, että nämä vaikutukset voivat olla merkityksellisiä rahapolitiikan kannalta, vaikka ne toteutuisivat vain rahapolitiikan tavanomaisen keskipitkän aikavälin jälkeen. (18) |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Lisäksi eurojärjestelmän on hintavakautta koskevaan tavoitteeseensa pyrkiessään varmistettava riskienhallintajärjestelmänsä avulla, että sen tase on riittävästi turvattu. Eurojärjestelmän on sen vuoksi tunnistettava, seurattava ja lievennettävä riskejä, jotka liittyvät sen vastapuoliin, sen rahoitusoperaatioissa hyväksyttäviin vakuuksiin ja sen hallussa oleviin suorista kaupoista johtuviin omaisuuseriin, mukaan lukien rahapolitiikan toteuttamiseen liittymättömät arvopaperisalkut. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Tässä suhteessa yritysten kestävyyteen liittyvien tiedonantokäytäntöjen parantaminen parantaisi merkittävästi eurojärjestelmän kykyä seurata ja arvioida ilmastonmuutoksen vaikutusta rahapolitiikan välittymiseen, puuttua ilmastoon liittyviin rahoitusriskeihin, joita sillä on jo taseessaan, ja varmistaa eurojärjestelmän taseen asianmukainen suojaaminen riskeiltä. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Kuten myös suunnitelmassa ilmastonäkökohtien sisällyttämiseksi rahapolitiikan strategiaan (19) ilmoitettiin, eurojärjestelmä ottaa käyttöön yksityisen sektorin omaisuuseriä koskevat julkistamisvaatimukset uutena kelpoisuusehtona tai perustana vakuuksien ja omaisuuserien ostojen erilaiselle käsittelylle. Tällaisissa vaatimuksissa otetaan huomioon EU:n politiikat ja aloitteet, myös ehdotettu direktiivi, ja edistetään siten yhdenmukaisia julkistamiskäytäntöjä markkinoilla. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Merkitys rahoitusvakauden kannalta

| 2.3.1 | Ehdotetun direktiivin tavoite varmistaa luotettavat, johdonmukaiset ja vertailukelpoiset tiedot eri alojen yritysten altistumisesta ilmastonmuutokseen liittyville riskeille on edellytys ilmastonmuutoksesta aiheutuvien taloudellisten riskien täsmälliselle arvioinnille. (20) Yhdenmukaisiin raportointistandardeihin perustuvien ja koneellisesti luettavassa muodossa toimitettavien kestävyystietojen parempi julkistaminen parantaisi merkittävästi EKP:n kykyä seurata ilmastonmuutoksen vaikutuksia rahoitusvakauteen ja puuttua niihin. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Merkitys luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnan kannalta

| 2.4.1 | Merkittävien EKP:n suorassa valvonnassa olevien laitosten odotetaan julkistavan ilmastoon liittyvät riskit, jotka ovat olennaisia. (21) Niiden odotetaan erityisesti julkistavan kasvihuonekaasupäästöt koko ryhmän osalta, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään päästöt, sekä keskeiset tulosindikaattorit ja keskeiset riski-indikaattorit, joita ne käyttävät strategian laadinnassa ja riskienhallinnassa (22). Lisäksi EKP on sitoutunut kehittämään uusia indikaattoreita, jotka auttavat arvioimaan luottolaitosten hiilijalanjälkeä. (23) |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Lisäksi Euroopan pankkiviranomainen (EPV) julkaisi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (24) (jäljempänä ”vakavaraisuusasetus”) 449 a artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti maaliskuussa 2021 luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi (25), joissa ehdotetaan tiettyjen luottolaitosten osalta vertailukelpoisia määrällisiä tietoja ilmastonmuutokseen liittyvästä siirtymästä ja fyysisistä riskeistä, mukaan lukien tiedot vastuista, joilla on yhteys hiileen liittyviin varoihin ja varoihin, joihin kohdistuu kroonisia ja akuutteja ilmastonmuutostapahtumia. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Luotettavat ja vertailukelpoiset ilmastoon ja ympäristöön liittyvät tiedot yrityksiltä ovat siten ratkaisevan tärkeitä, jotta rahoituslaitokset, myös luottolaitokset, voivat asianmukaisesti laskea ja myöhemmin julkistaa ilmasto- ja ympäristömittarit, mukaan lukien vakavaraisuuskehyksen mukaiset tiedot. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/95/EU nykyisen soveltamisalan laajentamisesta (26) (jäljempänä ”muiden kuin taloudellisten tietojen raportointidirektiivi”) koskemaan kaikkia suuria yrityksiä tukee laitosten pyrkimyksiä kerätä merkityksellisiä tietoja. Ehdotetun direktiivin mukaiset yksityiskohtaisemmat vaatimukset ja pyydettyjen tietojen ehdotettu digitalisointi helpottavat niiden keräämistä johdonmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Merkityksellisyys tilastotietojen keruun kannalta

| 2.5.1 | Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 5 artiklassa annetaan EKP:lle valtuudet kerätä kansallisten keskuspankkien avustuksella tilastotietoja, jotka ovat tarpeen Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tehtävien hoitamiseksi, sekä myötävaikuttaa tilastojen keräämistä, laatimista ja jakelua koskevien sääntöjen ja käytäntöjen yhdenmukaistamiseen EKP:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla. EKP nojautuu tehtäviään ja toimintojaan hoitaessaan mahdollisuuksien mukaan olemassa oleviin tietoihin vähentääkseen tiedonantajille aiheutuvaa rasitetta. Kuten edellä on jo todettu, laadukkaiden kestävyystietojen saatavuus yksityiskohtaisella ja kootulla tasolla on välttämätöntä, jotta voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä rahapolitiikan täytäntöönpanosta, luottolaitosten toiminnan vakauden valvonnasta ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen myötävaikuttamisesta. Tässä yhteydessä sellaisten kestävyysraportointistandardien kehittäminen, joissa täsmennetään yritysten julkistamisvelvoitteet kestävyystekijöitä koskevien tietojen osalta, antaisi EKP:lle mahdollisuuden koota kestävää rahoitusta koskevia tilastoindikaattoreita ja täyttää siten paremmin tehtävänsä. (27) Tämä puolestaan mahdollistaisi sen, että EKP voisi mahdollisesti tehostaa tilastotietojen keräämistä siten, että ympäristön kestävyyteen liittyviin tekijöihin kiinnitetään huomiota. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Näistä syistä EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetun direktiivin mukaan yritykset laativat kestävyysraportointinsa yhtenäisessä sähköisessä muodossa (XHTML). (28) Ehdotetun direktiivin täytäntöönpanosta saatavan runsaan datan pitäisi vastata EU:n datastrategian ja digitaalisen rahoituksen strategian (29) tavoitteita, erityisesti tavoitetta luoda sisämarkkinat, joilla dataa voidaan siirtää EU:ssa ja eri aloilla, jotta voidaan hyödyntää uuden sukupolven datan tarjoamia mahdollisuuksia yleisen edun nimissä ja edistää datavetoista rahoitusta. Näiden tavoitteiden saavuttaminen auttaisi virallisia tilastotieteilijöitä parantamaan tietojensa ja metatietojensa laatua, oikea-aikaisuutta ja laajuutta. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Tämän vuoksi EKP tukee voimakkaasti sitä, että raportoivat yhteisöt käyttävät kansainvälisesti sovittuja standardeja, kuten Euroopan järjestelmäriskikomitean vuonna 2020 (30) suosittelemaa maailmanlaajuista oikeushenkilötunnusta, tai muita sovittuja standardeja yksilöllisinä tunnisteina raportointivaatimusten täyttämiseksi. EKP katsoo, että näiden tunnisteiden käyttö mahdollisuuksien mukaan laadittavissa raportointistandardeissa parantaa tilastotietojen luotettavuutta ja soveltamisalaa, koska yritysten kestävyystiedot voidaan yhdistää muihin EKPJ:n keräämien tilastotietojen lähteisiin (esim. yksittäiset tasetiedot ja/tai AnaCredit-tietokannan yksittäiset pankkilainatiedot), mikä helpottaa analyyttistä työtä ja tukee päätöksentekoa. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Muut kuin rahapolitiikan harjoittamista varten pidetyt sijoitukset

| 2.6.1 | Luotettavat tiedot kestävyyskysymyksistä ovat myös avainasemassa muissa kuin rahapolitiikan harjoittamista varten hallussa pidetyissä kestävissä sijoituksissa. Eurojärjestelmä on äskettäin sopinut yhteisestä kannasta, joka koskee euromääräisten muiden kuin rahapoliittisten salkkujen ilmastonmuutokseen liittyviä kestäviä ja vastuullisia sijoituksia ja jonka tavoitteena on käynnistää ilmastoon liittyvien tietojen julkistaminen tämäntyyppisten salkkujen osalta kahden vuoden kuluessa. (31) |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Ehdotetun direktiivin soveltaminen keskuspankkeihin

| 3.1 | Ehdotetussa direktiivissä säädetään, että jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta kestävyystietojen julkistamisvelvoitetta tiettyihin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (32) (jäljempänä ”vakavaraisuusdirektiivi”) soveltamisalan ulkopuolelle jääviin yrityksiin, mukaan lukien keskuspankit. (33) Koska tiettyjä keskuspankkeja voidaan todellakin pitää tilinpäätösdirektiivin (34) mukaisina yrityksinä ja ne kuuluisivat siten periaatteessa ehdotetun direktiivin soveltamisalaan, on myönteistä, että asianomaisille jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus jättää keskuspankit tämän soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vaikka EKP ei kuulu ehdotetun direktiivin soveltamisalaan, sen omantiedonjulkistamisen kannalta voisi hyötyä direktiiviehdotuksen mukaisista yhteisistä raportointistandardeista siltä osin kuin ne voidaan räätälöidä EKP:n erityistarkoituksiin. EKP on esimerkiksi aloittanut työskentelyn nykyisen ympäristöraportointijärjestelmänsä laajentamiseksi niin, että se kattaa myös talous-, hallinto- ja sosiaaliasiat vuonna 2021, ottaen huomioon muiden kuin taloudellisten tietojen raportointidirektiivin (35) vaatimukset. EKP aikoo aloittaa kestävyystietojen julkistamisen vuonna 2022, jolloin julkistetaan edellisvuoteen (2021) liittyvät tiedot. (36) |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kuten edellä on todettu, eurojärjestelmä on lisäksi sitoutunut julkistamaan ilmastonmuutokseen liittyviä tietoja euromääräisistä muista kuin rahapolitiikan harjoittamista varten pidetyistä salkuistaan seuraavien kahden vuoden (37) aikana, ja se julkistaa ilmastonmuutokseen liittyviä tietoja rahapolitiikan toteuttamiseksi yrityssektorin velkapapereiden osto-ohjelmassa ostetuista omaisuuseristä vuoden 2023 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen. Lisäksi EKP:n äskettäin esittämän toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on sisällyttää ilmastonäkökohtia sen rahapolitiikan strategiaan, täytäntöönpano vastaa vähintään ympäristöön liittyvien kestävyystietojen julkistamista ja raportointia koskevien EU:n politiikkojen ja aloitteiden, ehdotettu direktiivi mukaan luettuna, edistymistä. (38) Kun otetaan huomioon tämänhetkinen korkealaatuisten tietojen puute, eurojärjestelmän kestävyystietojen julkistaminen hyötyisi merkittävästi siitä, että ehdotetun direktiivin soveltamisalaan kuuluvat yritykset julkaisisivat tiedot heti, kun ne ovat saatavilla. Näin ollen ehdotetun direktiivin mukaiset tiedonantostandardit voisivat ilmastonmuutokseen liittyvän raportoinnin standardoinnin tukemisen johdosta helpottaa eurojärjestelmän omien ilmastoon liittyvien tietojen julkistamista. EKP harkitsee, voitaisiinko yhteisiä raportointistandardeja tai niiden osia käyttää tulevaisuudessa sen omien ilmastoon liittyvien tietojen julkistamisen perustana pitäen samalla mielessä EKP:n tehtävien ja tavoitteiden erityispiirteet. |
| --- | --- |

3.3

4.   Ehdotetun direktiivin soveltamisala

| 4.1 | Ehdotetun direktiivin mukaan kestävyystietojen julkistamisesta tulee pakollista 1 päivästä tammikuuta 2023 kaikille suurille yrityksille ja 1 päivästä tammikuuta 2026 kaikille pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden siirtokelpoisia arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi EU:n säännellyillä markkinoilla. (39) EKP suhtautuu myönteisesti ehdotetun direktiivin soveltamisalan laajentamiseen kaikkiin tilinpäätösdirektiivissä määriteltyihin suuriin yrityksiin verrattuna siihen, että muiden kuin taloudellisten tietojen raportointidirektiivin suppeampaan soveltamisalaan, jonka mukaan ainoastaan suurilta yleisen edun kannalta merkittäviltä yhteisöiltä, joilla on vähintään 500 työntekijää, edellytetään tietojen antamista. (40) EKP suhtautuu myönteisesti myös ehdotetun direktiivin laajentamiseen koskemaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), jotka on listattu EU:n säännellyillä markkinoilla. Yritysten raportoinnin soveltamisalan laajentaminen on tarpeen, jotta rahoituslaitokset ja erityisesti luottolaitokset voivat paremmin täyttää omat kestävyystietojen raportointivaatimuksensa ja hallita omia kestävyysriskejään ja erityisesti ilmastoon liittyviä riskejään. Erityisesti pk-yrityksillä on keskeinen asema Euroopan taloudessa; yhtäältä ne ovat itse alttiina ilmastoriskeille, ja toisaalta niillä on myös tärkeä rooli varmistettaessa EU:n siirtymistä vähähiiliseen talouteen. Luotettavien, johdonmukaisten ja vertailukelpoisten kestävyystietojen saaminen pk-yrityksiltä on sen vuoksi tärkeää kaikille sidosryhmille, myös rahoituslaitoksille, joiden on hankittava asiaankuuluvia tietoja vastapuolistaan parantaakseen omaa riskienhallintaansa ja tehdäkseen pk-yrityksiin liittyviä tietoon perustuvia rahoituspäätöksiä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Samalla EKP myöntää, että täydentäviin raportointivaatimuksiin liittyvällä hallinnollisella taakalla voi olla kohtuuttomia vaikutuksia pienempiin yrityksiin, ja korostaa, että on tärkeää välttää pk-yrityksille aiheutuvaa liiallista hallinnollista taakkaa. Tältä osin EKP on tyytyväinen siihen, että ehdotetulla direktiivillä pyritään keventämään pienille yrityksille aiheutuvaa ylimääräistä raportointitaakkaa säätämällä vaiheittaisesta lähestymistavasta ja yksinkertaistetuista raportointistandardeista, jotka Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) (41) laatii listatuille pk-yrityksille. Tällä suhteellisuusperiaatteen mukaisella lähestymistavalla olisi myös varmistettava, että luottolaitoksia koskevat täydentävät raportointivaatimukset niiden vastapuolten osalta eivät vaikuta kielteisesti pk-yritysten rahoituksen saantiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vaikka EKP kannattaa yleisesti ottaen pk-yrityksiin sovellettavaa suhteellisuusperiaatteen mukaista lähestymistapaa, se katsoo, että yksinkertaistettujen raportointistandardien soveltamisaikataulua voitaisiin aikaistaa ehdotetussa direktiivissä tällä hetkellä suunnitellusta. Lisäksi on tärkeää, että pk-yritysten ehdotetuilla yksinkertaistetuilla raportointistandardeilla varmistetaan riittävä vertailukelpoisten ja johdonmukaisten tietojen taso, jotta voidaan arvioida asianmukaisesti kestävyyteen liittyviä riskejä ja saattaa asianomaiset pk-yritykset samalle viivalle vähähiiliseen talouteen siirtymisessä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EKP toteaa, että suurin osa ehdotetusta direktiivistä koskisi myös luottolaitoksia. Ehdotetussa direktiivissä vaaditaan luottolaitoksia julkistamaan erityisesti kestävyystietoja. Nykyisen sanamuodon perusteella on kuitenkin epäselvää, onko ehdotetun direktiivin tarkoitus kattaa kaikki luottolaitokset niiden koosta riippumatta vai ainoastaan luottolaitokset, jotka katsotaan suuriksi yrityksiksi tai yrityksiksi, joiden siirtokelpoisia arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi EU:n säännellyillä markkinoilla. Ehdotetun direktiivin johdanto-osan kappaleissa (42) todetaan, että luottolaitoksiin olisi sovellettava kestävyysraportointivaatimuksia edellyttäen, että ne täyttävät tietyt kokokriteerit. Tämä soveltamisalan rajaaminen luottolaitoksiin tiettyjen kokokriteerien perusteella ei kuitenkaan käy selvästi ilmi ehdotetun direktiivin artikloista. (43) Asiaa koskevia säännöksiä voitaisiin pikemminkin tulkita siten, että niissä säädetään, että luottolaitokset kuuluisivat yhteensovittamistoimenpiteiden piiriin niiden koosta riippumatta. Ehdotetun direktiivin johdanto-osan kappaleissa ilmaistun lainsäädännön tavoitteen mukaisesti EKP ehdottaa tämän kohdan selventämistä siten, että kestävyysraportointivaatimukset koskisivat ainoastaan luottolaitoksia, jotka täyttävät myös kokokriteerit. (44) Lisäksi olisi varmistettava mahdollisimman vähäinen yhdenmukaistaminen suhteessa vakavaraisuusasetuksen soveltamisalan mukaisten ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien riskien julkistamiseen ja erityisesti suhteessa kyseisen asetuksen 449 a artiklaan, jossa otetaan huomioon sekä koko- että monimutkaisuuskriteerit arvioitaessa, voidaanko luottolaitosta pitää suurena. |
| --- | --- |

4.4

5.   Pakolliset yhteiset raportointistandardit

| 5.1 | Ehdotetulla direktiivillä otetaan käyttöön pakolliset yhteiset raportointistandardit, jotka komissio hyväksyy delegoituina säädöksinä. (45) Riittävän laadukkaat yhteiset raportointistandardit, jotka tukevat vertailukelpoisia, avoimia ja luotettavia kestävyystietoja, ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan kehittää vertailukelpoisempia ja luotettavampia kestävyysmittareita, arvioida oikein kestävyyteen liittyviä (taloudellisia ja muita) riskejä ja siten myös omaisuuserien hinnoittelua ja riskienhallintatoimenpiteiden mitoitusta. Tämä olisi hyödyllistä luottolaitosten riskienhallinnan ja sisäisen raportoinnin sekä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä riskejä (ESG-riskejä) koskevien tietojen julkistamisen kannalta ja, kuten jo todettiin, keskuspankkien ja valvontaviranomaisten kannalta, kun ne tekevät analyysejä ja ottavat huomioon ilmastoon liittyviä näkökohtia niille osoitettuja tehtäviä toteuttaessaan. (46) |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ehdotetun direktiivin sisällön mukaisesti hyväksyttävissä yhteisissä raportointistandardeissa olisi myös oltava kaksinkertaisen olennaisuuden näkökulma, jossa keskitytään kysymyksiin, jotka vaikuttavat yritysten tulokseen, asemaan ja kehitykseen (”taloudellinen olennaisuus”), mutta myös tietoja yritysten laajemmista ympäristövaikutuksista ja sosiaalisista vaikutuksista (”olennaisuus ympäristön ja sosiaaliselta kannalta”). Yhteisiin raportointistandardeihin olisi sisällyttävä vähintään standardoidut ja vertailukelpoiset tietoerät, jotka ovat merkityksellisiä ilmastoon liittyvien taloudellisten riskien analysoinnissa sekä siirtymäkauden että fyysisten riskien kannalta. (47) Näitä ovat esimerkiksi omaisuuserien/laitosten maantieteellinen sijainti ja liiketoiminta ja niihin liittyvät ympäristöpaineet, yritysten alakohtainen luokittelu ja taloudellisten riskien alakohtainen keskittyminen, kasvihuonekaasupäästöt (scope 1–3) (48) ja hiili-intensiteetti. Yhteisiin raportointistandardeihin olisi sisällyttävä selkeät ohjeet menetelmistä, joita käytetään tiedot antavan yrityksen ilmastoriskien taloudellisten vaikutusten määrittämiseen. EKP on tyytyväinen myös siihen, että ehdotetussa direktiivissä säädetään sellaisten delegoitujen säädösten antamisesta, joissa täsmennetään tiedot, jotka yritysten on raportoitava toimialasta, jolla ne toimivat. (49) Ehdotettuun direktiiviin jo sisältyvien säännösten mukaisesti yhteisissä raportointistandardeissa olisi myös säädettävä kattavista ja vertailukelpoisista tiedoista, jotka koskevat toimintaperiaatteita, joita yritykset toteuttavat näiden riskien mahdollisten vaikutusten käsittelemiseksi ja hallitsemiseksi. (50) Tässä yhteydessä raportointistandardeihin olisi sisällytettävä määrällisiä indikaattoreita, jotka ylittävät olemassa olevien tietojen suurelta osin laadullisen luonteen ja jotka helpottaisivat kestävyyteen liittyvien tietojen käytettävyyttä ja vertailtavuutta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tältä osin EKP suhtautuu myönteisesti myös siihen, että ehdotukseen on sisällytetty tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita. Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointidirektiivissä ei tällä hetkellä ole tulevaisuuteen suuntautuneita kestävyysmittareita, jotka ovat kuitenkin ratkaiseva tekijä riskien varhaisessa tunnistamisessa ja hillitsemistoimien ennakoivassa muotoilussa. Tämä on välttämätön osa tavoitteiden asettamista ja skenaarioiden analysointia. Näin ollen EKP kannattaa voimakkaasti ehdotetun direktiivin säännöstä, jonka mukaan ilmoitettavien tietojen olisi sisällettävä ”[yrityksen] suunnitelmat sen varmistamiseksi, että sen liiketoimintamalli ja -strategia sopivat yhteen kestävään talouteen siirtymisen ja ilmaston lämpenemisen rajoittamisen 1,5 celsiusasteeseen Pariisin sopimuksen mukaisesti kanssa”. (51) Tällaiset tulevaisuuteen suuntautuvat tiedot olisi ilmaistava vakiomuodossa ja helposti vertailukelpoisina yhdenmukaistettujen menetelmien tuella, ja kolmansien osapuolten olisi tarkastettava ne ehdotetun direktiivin mukaisesti niiden uskottavuuden ja luotettavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Ehdotetussa direktiivissä esitetään EKP:n kuulemista kestävyysraportointistandardeista, ja siinä todetaan, että EKP:n olisi annettava lausuntonsa näistä standardeista, jos se päättää antaa lausunnon, kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona komissio on kuullut sitä. (52) EKP on valmis antamaan tällaisen lausunnon ehdotetun kahden kuukauden määräajan kuluessa. Lisäksi EKP on tyytyväinen siihen, että viranomaisille ja EU:n toimielimille annetaan suuri merkitys delegoituja säädöksiä (53) koskevassa lainsäädäntöprosessissa, ja pyrkii tekemään yhteistyötä niiden kesken. |
| --- | --- |

5.4

6.   Yhdenmukaistaminen EU:n muun lainsäädännön kanssa

| 6.1 | EKP tukee voimakkaasti ehdotetun direktiivin tavoitetta varmistaa kestävyysraportointistandardien yhdenmukaisuus EU:n muussa lainsäädännössä asetettujen vaatimusten kanssa. (54) Standardit olisi erityisesti yhdenmukaistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/2088 (55) säädettyjen julkistamisvaatimusten kanssa, ja niissä olisi otettava huomioon luokitusjärjestelmäasetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetut taustalla olevat indikaattorit ja menetelmät, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 (56) nojalla vertailuarvojen hallinnoijiin sovellettavat julkistamisvaatimukset, EU:n ilmastosiirtymän vertailuarvojen laatimista koskevat vähimmäisvaatimukset ja EU:n Pariisin sopimuksen mukaiset vertailuarvot sekä EPV:n työ vakavaraisuusasetuksen pilarin III julkistamisvaatimusten täytäntöönpanossa. (57) EKP tukee aloitteita, joilla pyritään varmistamaan johdonmukaisuus ja minimoimaan erilaisista säädöksistä johtuvien raportointivelvoitteiden monimutkaisuus. Päällekkäiset velvoitteet ja epäjohdonmukaisuus sovellettavien vaatimusten määritelmissä, soveltamisalassa ja tavoitteissa aiheuttavat tarpeettomia hankaluuksia ja epäselvyyttä yrityksille (58) ja kaiken kaikkiaan heikentävät EU:n sääntelykehyksen avoimuutta ja kansainvälistä houkuttelevuutta. Jos tällaisia päällekkäisyyksiä ja epäjohdonmukaisuuksia ei voida ratkaista yhdistämällä ne EU:n kestävyysraportointistandardiin, kuten on tehty silloin, kun ne johtuvat säädöksistä, komission olisi harkittava kestävää rahoitusta koskevan lainsäädäntökehyksen yleistä uudelleentarkastelua, mukaan lukien mahdolliset kohdennetut oikeudelliset muutokset lainsäädäntöympäristön virtaviivaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EKP korostaa, että ehdotetulla direktiivillä olisi pyrittävä täydelliseen yhdenmukaistamiseen muiden EU:n säädösten kanssa ja sillä olisi minimoitava ja ihannetapauksessa poistettava nykyisten tai tulevien epäjohdonmukaisuuksien riski, joka voi syntyä dynaamisesti, kun eri säädökset kehittyvät rinnakkain. Koska kaikki edellä mainitut säädökset liittyvät toisiinsa ja niiden moitteeton toiminta on riippuvainen niissä säädetyistä keskinäisistä tietojen toimittamista koskevista vaatimuksista, kehys ei ehkä kestä yksittäisten osien koordinoimattomia muutoksia. Ehdotetussa direktiivissä säädetään erityisesti kestävyysraportointistandardien tarkistamisesta kolmen vuoden välein (59), kun taas muut säädöstekstit pysyvät muuttumattomina. Tähän liittyy riski, että ajan mittaan syntyy eroja. EKP kannattaa kestävän rahoituksen kehyksen kokonaisvaltaista tarkastelua kokonaisuutena eikä yksittäisten säädösten rinnakkaisia ja koordinoimattomia tarkistuksia. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Koska luokitusjärjestelmäasetus on keskeisellä sijalla EU:n kestävän rahoituksen agendassa, ehdotetun yritysten kestävyystietojen julkaisemista koskevan direktiivin nojalla annettavien tietojen olisi oltava johdonmukaisia luokitusjärjestelmäasetuksen tietojen antamista koskevien vaatimusten kanssa, ja niiden olisi annettava luokitusjärjestelmäasetuksen mukaisten luokitusjärjestelmävelvoitteiden soveltamisalaan kuuluville yrityksille ja muille edustajille mahdollisuus saada kaikki asiaankuuluvat tiedot, joita ne tarvitsevat noudattaakseen luokitusjärjestelmäasetuksessa säädettyjä tuote- ja yritystason julkistamisvelvoitteita. |
| --- | --- |

6.3

7.   Yhdenmukaistaminen kansainvälisten aloitteiden kanssa

| 7.1 | EKP on tyytyväinen myös siihen, että ehdotetussa direktiivissä säädetään, että kestävyysraportointia koskevien EU:n standardien olisi perustuttava kansainvälisiin kestävyysraportointia koskeviin aloitteisiin ja edistettävä niitä. (60) Maailmanlaajuisesti standardoidun tietojen julkistamiskehyksen puuttuminen johtaa riittämättömään vertailukelpoisuuteen ja johdonmukaisuuteen eri lainkäyttöalueiden välillä, voi luoda tarpeettomia esteitä kansainvälisille kestävän rahoituksen virroille ja saattaa johtaa epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin eri lainkäyttöalueilla, mikä voi vaikuttaa kielteisesti EU:n yrityksiin ja aiheuttaa lisäkustannuksia EU:n yrityksille ja rahoituslaitoksille. Näin ollen EKP tukee maailmanlaajuisesti koordinoituja toimia, joilla pyritään lähentämään yhteisiä avoimuus- ja julkistamisstandardeja maailmanlaajuisesti. Erityisesti se tukee kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön (International Financial Reporting Standards Foundation, IFRS) ehdotusta perustaa uusi kestävyysstandardilautakunta ja kehittää standardeja ilmastoon liittyvää raportointia ja muita kestävyysaiheita varten. IFRS-säätiön olisi laadittava tällainen standardi yhdessä EFRAGin kanssa, jotta voidaan varmistaa IFRS-standardien ja EU:n standardien yhdenmukaisuus ja yhteensopivuus. Mikään kansainvälinen standardi ei saisi jäädä jälkeen maailmanlaajuisista parhaista käytänteistä, ja sen olisi ihannetapauksessa katettava kaikki kestävyysnäkökohdat ehdotetun direktiivin sisällön mukaisesti. Siinä olisi edellytettävä, että yritykset julkistavat paitsi seikkoja, jotka vaikuttavat yrityksen arvoon, myös tietoja yrityksen laajemmista ympäristövaikutuksista ja sosiaalisista vaikutuksista (”kaksinkertainen olennaisuus”). Alueellisella tai maailmanlaajuisella tasolla tehdyt aloitteet eivät saisi estää EU:ta menemästä pidemmälle, kun se mukauttaa ehdotetun direktiivin mukaisia kestävyysraportointistandardejaan EU:n omien tavoitteiden ja oikeudellisen kehyksen mukaisesti varmistaen samalla yhdenmukaisuuden ja johdonmukaisuuden kansainvälisen perustason kanssa. |
| --- | --- |

7.1

8.   Tilintarkastusta koskevat säännökset

| 8.1 | EKP on tyytyväinen yritysten kestävyysraportointia koskevan varmennusprosessin käyttöönottoon pakollisen tilintarkastuksen mukaisesti. (61) Pakollisen tilintarkastuksen ulottaminen takautuvien tietojen lisäksi tulevaisuuteen suuntautuvaan tietoon on olennaisen tärkeää, jotta voidaan taata varmuus kaikille sidosryhmille ja varmistaa tietojen ja sitoumusten uskottavuus. Toimitettujen tietojen luotettavuuden kasvu tukee rahoitusmarkkinoiden kehittymistä ja syventymistä sekä siirtymään tarvittavan rahoituksen että kestävyyteen liittyviltä riskeiltä suojautumisen kannalta.
  Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua direktiiviä muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex- verkkosivustolla. |
| --- | --- |

8.1

Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua direktiiviä muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex- verkkosivustolla.

Tehty Frankfurt am Mainissa 7 päivänä syyskuuta 2021.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 189 final.

1

(2)  Ks. ”Katsaus kestävään rahoitukseen”, saatavilla komission verkkosivustolla osoitteessa www.ec.europa.eu.

2

(3)  Komission julkaisi tiedonantonsa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019; ks. COM(2019) 640 final.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

4

(5)  Ks. johdanto-osan 12 kappale. Ks. myös ”Climate-related risks to financial stability”, erikoisartikkeli EKP:n Financial Stability Review -julkaisussa, toukokuu 2021, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Ks. eurojärjestelmän vastaus Euroopan komission julkiseen kuulemiseen uudistetusta kestävän rahoituksen strategiasta ja muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tarkistamisesta (Eurosystem reply to the European Commission’s public consultations on the Renewed Sustainable Finance Strategy and the revision of the Non-Financial Reporting Directive), s. 24 ja sitä seuraavat sivut, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Ks. Christine Lagarden puhe ”‘Towards a green capital markets union for Europe”, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

7

(8)  Esimerkiksi noin 60 prosenttia kaikista vuonna 2020 maailmanlaajuisesti liikkeeseen lasketuista vihreistä etuoikeutetuista vakuudettomista joukkolainoista oli peräisin EU:sta. Ympäristöön, yhteiskuntaan ja yritysten hyvään hallintotapaan tehtävät investoinnit keskittyvät myös Eurooppaan, ja yli puolet joukkovelkakirjarahastoista on sijoittautunut euroalueelle. Lisäksi vuonna 2020 noin puolet maailmanlaajuisesti liikkeeseen lasketuista vihreistä joukkolainoista oli euromääräisiä.

8

(9)  Ks. Christine Lagarden puheet ”Towards a green capital markets union for Europe” ja ”Financing a green and digital recovery”, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

9

(10)  Vihreiden joukkolainojen markkinoilla on jo lähes kaksinkertainen osuus rajat ylittävistä omistusosuuksista muihin Euroopan joukkovelkakirjamarkkinoihin nähden. Tämä viittaa siihen, että vihreiden joukkolainojen markkinoiden kehittäminen edelleen syventäisi EU:n rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Ks. EKP:n Financial Stability Review -julkaisun luku 5, marraskuu 2020, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Ks. ehdotetun direktiivin johdanto-osan 48 perustelukappale.

11

(12)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2021, COM(2021) 390 final.

12

(13)  Ks. lausunnon CON/2021/12 2.4 kohta. Kaikki EKP:n lausunnot ovat saatavilla EUR-Lex-sivustolla.

13

(14)  Ks. alaviitteessä 6 mainittu eurojärjestelmän vastaus, s. 2.

14

(15)  Ks. lehdistötiedote ”EKP:n suunnitelma ilmastonäkökohtien sisällyttämiseksi rahapolitiikan strategiaan”, 8. heinäkuuta 2021, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Ks. ”Climate-related risks to financial stability”, erikoisartikkeli EKP:n Financial Stability Review -julkaisussa, toukokuu 2021, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

16

(17)  Ks. lausunnon CON/2021/12 2.4 kohta; lausunnon CON/2021/22 2.2 kohta; Isabel Schnabel, ”Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy”, virtuaalinen pyöreän pöydän kokous aiheesta ”Sustainable Crisis Responses in Europe”, INSPIRE Research Network, 17. heinäkuuta 2020, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

17

(18)  Ks. lausunnon CON/2021/12 2.4 kohta; ”Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways”, kesäkuu 2020, saatavilla Network of Central Banks and Supervisors for Greening the Financial System -yhteistyöverkoston verkkosivustolla osoitteessa www.ngfs.net, s. 3.

18

(19)  Ks. lehdistötiedote ”EKP:n suunnitelma ilmastonäkökohtien sisällyttämiseksi rahapolitiikan strategiaan”, 8. heinäkuuta 2021, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

19

(20)  Ks. EKP:n ja EJRK:n ilmastoriskien mallintamista käsittelevä hankeryhmä, ”Climate-related risk and financial Stability”, heinäkuu 2021, s. 9, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Ks. EKP:n pankkivalvonta, ”Ilmasto- ja ympäristöriskien hallintaopas”, toukokuu 2020, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Ks. EKP:n pankkivalvonta, ”Ilmasto- ja ympäristöriskien hallintaopas”, toukokuu 2020, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Ks. lehdistötiedote ”EKP:n suunnitelma ilmastonäkökohtien sisällyttämiseksi rahapolitiikan strategiaan”, 8. heinäkuuta 2021, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

24

(25)  Ks. ”Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR”, saatavilla EPV:n verkkosivuilla osoitteessa www.eba.europa.eu.

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1).

26

(27)  Ks. myös lehdistötiedote ””EKP:n suunnitelma ilmastonäkökohtien sisällyttämiseksi rahapolitiikan strategiaan”, 8. heinäkuuta 2021. Tiedote on saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu. Siinä vahvistetaan, että EKP kehittää indikaattoreita, joilla arvioidaan rahoitusinstrumenttien ympäristövastuullisuutta sekä rahoituslaitosten hiilijalanjälkeä ja niiden sijoituksista johtuvaa altistumista fyysisille ilmastoriskeille.

27

(28)  Ks. ehdotetun direktiivin johdanto-osan 48 perustelukappale ja 1 artiklan 4 kohta, jolla lisätään uusi 19 d artikla tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2013/34/EU (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19) (jäljempänä ”tilinpäätösdirektiivi”).

28

(29)  Ks. ehdotetun direktiivin johdanto-osan 48 kappale.

29

(30)  Ks. Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 24 päivänä syyskuuta 2020, oikeushenkilöiden tunnistamisesta (EJRK/2020/12).

30

(31)  Ks. lehdistötiedote ”Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios”, 4. helmikuuta 2021, saatavilla EKP:n verkkosivustolla www.ecb.europa.eu.

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

32

(33)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 1 kohdan toinen alakohta, jossa viitataan vakavaraisuusdirektiivin 2 artiklan 5 kohdan 2–23 alakohtaan.

33

(34)  Ks. tilinpäätösdirektiivin liitteet I ja II.

34

(35)  Ks. ”Vastaus Euroopan parlamentin päätöslauselmaan Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2019”, saatavilla EKP:n verkkosivustolla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

35

(36)  Ks. ”Vastaus Euroopan parlamentin päätöslauselmaan Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2019”, saatavilla EKP:n verkkosivustolla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

36

(37)  Ks. lehdistötiedote ”Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios”, 4. helmikuuta 2021, saatavilla EKP:n verkkosivustolla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

37

(38)  Ks. lehdistötiedote ”EKP:n suunnitelma ilmastonäkökohtien sisällyttämiseksi rahapolitiikan strategiaan”, 8. heinäkuuta 2021, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

38

(39)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 3 kohta, jolla korvataan tilinpäätösdirektiivin 19 a artikla.

39

(40)  ”Suuret yritykset” määritellään tilinpäätösdirektiivin 3 artiklan 4 kohdassa yrityksiksi, joilla vähintään kaksi seuraavista kolmesta raja-arvosta ylittyy tilinpäätöspäivänä: a) taseen loppusumma: 20 000 000 euroa; b) nettoliikevaihto: 40 000 000 euroa; c) työntekijöiden keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana: 250”. Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointidirektiivi kattaa sitä vastoin ainoastaan sellaiset suuret yritykset, joiden työntekijämäärä on yli 500 ja jotka ovat tilinpäätösdirektiivin 2 artiklan 1 kohdassa (nykyinen tilinpäätösdirektiivin 19 a artiklan 1 kohta) määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä.

40

(41)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 4 kohta, jolla lisätään tilinpäätösdirektiiviin pk-yrityksiä koskevia kestävyysraportointistandardeja koskeva 19 c artikla.

41

(42)  Ks. ehdotetun direktiivin johdanto-osan 23 perustelukappale.

42

(43)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 1 kohta, jolla muutetaan tilinpäätösdirektiivin 1 artiklaa, ja 1 artiklan 3 kohta, jolla korvataan tilinpäätösdirektiivin 19 a artikla.

43

(44)  Kuten liitteenä olevassa teknisessä liitteessä ehdotetaan.

44

(45)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 4 kohta, jossa lisätään tilinpäätösdirektiiviin 19 b artikla.

45

(46)  Ks. alaviitteessä 6 mainittu eurojärjestelmän vastaus, s. 26.

46

(47)  Ks. myös EKP:n pankkivalvonta, ”Ilmasto- ja ympäristöriskien hallintaopas”, toukokuu 2020, saatavilla EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Greenhouse Gas Protocol -protokollassa tehdään ero yritysten omistamista tai valvonnan alaisista lähteistä aiheutuvien suorien kasvihuonepäästöjen (scope 1), ostetusta sähköstä, höyrystä, lämmityksestä tai jäähdytyksestä aiheutuvien epäsuorien päästöjen (scope 2) ja kaikkien muiden epäsuorien päästöjen, mukaan lukien erityisesti yrityksen arvoketjussa joko alku- tai loppupäässä ilmenevien (scope 3), välillä; katso Greenhouse Gas Protocol -verkkosivusto osoitteessa ghgprotocol.org.

48

(49)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 4 kohta, jolla lisätään tilinpäätösdirektiiviin 19 b artikla 1 kohdan b alakohdan ii alakohta.

49

(50)  Ks. myös ehdotetun direktiivin 1 artiklan 3 kohta, jolla korvataan tilinpäätösdirektiivin 19 a artikla ja lisätään uusi d alakohta kyseisen artiklan 2 kohtaan.

50

(51)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 3 kohta, jolla korvataan tilinpäätösdirektiivin 19 a artiklan 2 kohta.

51

(52)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 11 kohta, jolla muutetaan tilinpäätösdirektiivin 49 artiklaa.

52

(53)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 11 kohta, jolla muutetaan tilinpäätösdirektiivin 49 artiklaa.

53

(54)  Ks. ehdotetun direktiivin johdanto-osan 35 perustelukappale.

54

(55)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 2019/2088, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1).

55

(56)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1011, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, rahoitusvälineissä ja rahoitussopimuksissa vertailuarvoina tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa käytettävistä indekseistä ja direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU sekä asetuksen (EU) N:o 596/2014 muuttamisesta (EUVL L 171, 29.6.2016, s. 1).

56

(57)  Ks. ehdotetun direktiivin johdanto-osan 35 perustelukappale.

57

(58)  Ks. alaviitteessä 6 mainittu eurojärjestelmän vastaus, s. 29.

58

(59)  Ks. ehdotetun direktiivin 1 artiklan 4 kohta, jossa lisätään tilinpäätösdirektiiviin 19 b artiklan 1 kohta.

59

(60)  Ks. ehdotetun direktiivin johdanto-osan 37 perustelukappale.

60

(61)  Ks. ehdotetun direktiivin 3 artikla, jossa muutetaan tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/43/EY (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).

61

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/11

---

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 446/03)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi seuraaville: Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (Nro 4), ZHU Hailun (Nro 5), RI Yong Gil (alias RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (Nro 10), Abderrahim AL-KANI (alias Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (Nro 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (alias Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (Nro 13), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (Nro 14). Nämä henkilöt mainitaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 liitteessä ja samasta aiheesta annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 liitteessä I.

Neuvosto on päättänyt pitää edellä mainittuihin henkilöihin kohdistetut rajoittavat toimenpiteet voimassa uusin perustein. Näille henkilöille ilmoitetaan täten, että he voivat esittää neuvostolle 10. marraskuuta 2021 mennessä seuraavaan osoitteeseen pyynnön saada tietoonsa nämä uudet perusteet:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu.

---

Euroopan komissio

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/12

---

Euron kurssi (1)

29. lokakuuta 2021

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1645 |
| JPY | Japanin jeniä | 132,62 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4389 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,84490 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,9368 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0611 |
| ISK | Islannin kruunua | 149,80 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,7495 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,697 |
| HUF | Unkarin forinttia | 360,00 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6215 |
| RON | Romanian leuta | 4,9493 |
| TRY | Turkin liiraa | 11,1393 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5455 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4383 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,0563 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6255 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5676 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 362,92 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,7447 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,4488 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5270 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 556,28 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8222 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,654 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 82,3284 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,720 |
| BRL | Brasilian realia | 6,5698 |
| MXN | Meksikon pesoa | 23,8048 |
| INR | Intian rupiaa | 87,1830 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1645

JPY

Japanin jeniä

132,62

DKK

Tanskan kruunua

7,4389

GBP

Englannin puntaa

0,84490

SEK

Ruotsin kruunua

9,9368

CHF

Sveitsin frangia

1,0611

ISK

Islannin kruunua

149,80

NOK

Norjan kruunua

9,7495

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,697

HUF

Unkarin forinttia

360,00

PLN

Puolan zlotya

4,6215

RON

Romanian leuta

4,9493

TRY

Turkin liiraa

11,1393

AUD

Australian dollaria

1,5455

CAD

Kanadan dollaria

1,4383

HKD

Hongkongin dollaria

9,0563

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6255

SGD

Singaporen dollaria

1,5676

KRW

Etelä-Korean wonia

1 362,92

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,7447

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,4488

HRK

Kroatian kunaa

7,5270

IDR

Indonesian rupiaa

16 556,28

MYR

Malesian ringgitiä

4,8222

PHP

Filippiinien pesoa

58,654

RUB

Venäjän ruplaa

82,3284

THB

Thaimaan bahtia

38,720

BRL

Brasilian realia

6,5698

MXN

Meksikon pesoa

23,8048

INR

Intian rupiaa

87,1830

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/13

---

Euron kurssi (1)

2. marraskuuta 2021

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1603 |
| JPY | Japanin jeniä | 132,03 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4399 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,84955 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,8973 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0594 |
| ISK | Islannin kruunua | 150,80 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,7920 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,572 |
| HUF | Unkarin forinttia | 359,35 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6078 |
| RON | Romanian leuta | 4,9500 |
| TRY | Turkin liiraa | 11,0656 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5544 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4389 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,0297 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6260 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5637 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 363,97 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,9158 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,4239 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5307 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 570,39 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8135 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,560 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 83,2159 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,568 |
| BRL | Brasilian realia | 6,5907 |
| MXN | Meksikon pesoa | 24,0730 |
| INR | Intian rupiaa | 86,6040 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1603

JPY

Japanin jeniä

132,03

DKK

Tanskan kruunua

7,4399

GBP

Englannin puntaa

0,84955

SEK

Ruotsin kruunua

9,8973

CHF

Sveitsin frangia

1,0594

ISK

Islannin kruunua

150,80

NOK

Norjan kruunua

9,7920

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,572

HUF

Unkarin forinttia

359,35

PLN

Puolan zlotya

4,6078

RON

Romanian leuta

4,9500

TRY

Turkin liiraa

11,0656

AUD

Australian dollaria

1,5544

CAD

Kanadan dollaria

1,4389

HKD

Hongkongin dollaria

9,0297

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6260

SGD

Singaporen dollaria

1,5637

KRW

Etelä-Korean wonia

1 363,97

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,9158

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,4239

HRK

Kroatian kunaa

7,5307

IDR

Indonesian rupiaa

16 570,39

MYR

Malesian ringgitiä

4,8135

PHP

Filippiinien pesoa

58,560

RUB

Venäjän ruplaa

83,2159

THB

Thaimaan bahtia

38,568

BRL

Brasilian realia

6,5907

MXN

Meksikon pesoa

24,0730

INR

Intian rupiaa

86,6040

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/14

---

ARVONLISÄVERO (ALV)

VEROTON SIJOITUSKULTA

Luettelo 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 344 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa säädetyt edellytykset täyttävistä kultakolikoista (sijoituskultaa koskeva erityisjärjestelmä)

Voimassa vuonna 2022

(2021/C 446/06)

SELITTÄVÄ HUOMAUTUS

| a) | Tässä luettelossa on otettu huomioon kaikki tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) 345 artiklassa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

a)

Tässä luettelossa on otettu huomioon kaikki tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) 345 artiklassa asetetussa määräajassa.

| b) | Tässä luettelossa mainittujen kolikkojen katsotaan täyttävän 344 artiklassa mainitut edellytykset, minkä vuoksi niitä kohdellaan sijoituskultana kyseisissä jäsenvaltioissa. Tästä syystä niiden luovutukset vapautetaan arvonlisäverosta koko kalenterivuonna 2022. |
| --- | --- |

b)

Tässä luettelossa mainittujen kolikkojen katsotaan täyttävän 344 artiklassa mainitut edellytykset, minkä vuoksi niitä kohdellaan sijoituskultana kyseisissä jäsenvaltioissa. Tästä syystä niiden luovutukset vapautetaan arvonlisäverosta koko kalenterivuonna 2022.

| c) | Verovapautusta sovelletaan kaikkiin tässä luettelossa mainittujen kolikkojen liikkeeseenlaskuihin, lukuun ottamatta kolikoita, joiden pitoisuus on alle 900 tuhannesosaa. |
| --- | --- |

c)

Verovapautusta sovelletaan kaikkiin tässä luettelossa mainittujen kolikkojen liikkeeseenlaskuihin, lukuun ottamatta kolikoita, joiden pitoisuus on alle 900 tuhannesosaa.

| d) | Jos jotain kolikkoa ei mainita tässä luettelossa, sen luovutus voidaan silti vapauttaa arvonlisäverosta, jos se täyttää arvonlisäverodirektiivissä verovapautukselle asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

d)

Jos jotain kolikkoa ei mainita tässä luettelossa, sen luovutus voidaan silti vapauttaa arvonlisäverosta, jos se täyttää arvonlisäverodirektiivissä verovapautukselle asetetut edellytykset.

| e) | Luettelon tiedot ovat aakkosjärjestyksessä maiden nimien ja kolikkojen nimellisarvon mukaisesti. Tietyn valuutan saman kolikkoluokan osalta kolikot esitetään luettelossa kasvavassa järjestyksessä. |
| --- | --- |

e)

Luettelon tiedot ovat aakkosjärjestyksessä maiden nimien ja kolikkojen nimellisarvon mukaisesti. Tietyn valuutan saman kolikkoluokan osalta kolikot esitetään luettelossa kasvavassa järjestyksessä.

| f) | Luettelossa kolikkojen nimellisarvo ilmaistaan niissä mainittuna valuuttana. Jos valuuttaa ei ole ilmoitettu kolikossa latinalaisilla kirjaimilla, nimellisarvo mainitaan mahdollisuuksien mukaan suluissa.






  LIIKKEESEENLASKUMAA | KOLIKOT |
| --- | --- | --- |
| AFGANISTAN | (20 AFGHANI)
  (10 000 AFGHANI)
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALANKOMAAT | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| ALANKOMAIDEN ANTILLIT | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| ALBANIA | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ALDERNEY | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| AMERIKAN YHDYSVALLAT | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| ANDORRA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTIINA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMENIA | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AUSTRALIA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| BAHAMA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGIA | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BHUTAN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOLIVIA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSWANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRASILIA | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BRITTILÄISET NEITSYTSAARET | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BULGARIA | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA (”Св. Първомъченик Стефан”)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| CAYMANSAARET | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| CHILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| COOKINSAARET | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| COSTA RICA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| ECUADOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EL SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| ESPANJA | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| ETELÄ-AFRIKKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/2 POND
  1 POND
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| ETELÄ-GEORGIA JA ETELÄISET SANDWICHSAARET | 4 POUNDS |
| ETELÄ-KOREA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| ETIOPIA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FALKLANDINSAARET | 1/25 CROWN |
| FIDŽI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPPIINIT | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTAR | 1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| | |
| GUATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GUINEA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONGKONG | 1 000 DOLLARS |
| INDONESIA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| INTIA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| IRAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRAN | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| IRLANTI | 100 EURO
  20 EURO (lyöntivuosi 2006–2009) |
| ISLANTI | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ISRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| ITALIA | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| ITÄ-KARIBIAN VALTIOT | 1 DOLLAR
  2,50 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| ITÄVALTA | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1/25 oz ”Philharmoniker”)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| JAMAIKA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPANI | 10 000 YEN |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JORDANIA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSLAVIA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZAKSTAN | 100 TENGE |
| KENIA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KIINA | 5/20 YUAN (1/20 oz)
  10/50 YUAN (1/10 oz)
  25/100 YUAN (1/4 oz)
  50/200 YUAN (1/2 oz)
  100/500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KOLUMBIA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| KONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KROATIA | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| KUUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| KYPROS | 50 POUNDS |
| LATVIA | 5 EURO (”Zelta saktas. Ripsakta”)
  5 EURO (”Zelta atslēdziņa”)
  20 EURO (”Zelta saktas. Pakavsakta”)
  75 EURO (”Zelta saktas. Burbuļsakta”)
  1 LATS (”Ak, svētā Lestene!”)
  1 LATS (”Jūgendstils Rīgā”)
  1 LATS (”Zelta ābele”)
  5 LATI (”Pieclatnieks”)
  10 LATU (”Gafelšoneris Julia Maria”)
  10 LATU (”Zelta vēsture”)
  20 LATU (”Latvijas monēta”)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LESOTHO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LIBERIA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LIECHTENSTEIN | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LIETTUA | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LUXEMBURG | 175 EURO CENT
  2,5 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| LÄNSI-SAMOA | 50 TALA
  100 TALA |
| MACAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MALAWI | 250 KWACHA |
| MALESIA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MANSAARI | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| MARSHALLSAARET | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURITIUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEKSIKO | 1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MONACO | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLIA | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NEPAL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NICARAGUA | 50 CORDOBAS |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NORJA | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| NORSUNLUURANNIKKO | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| OMAN | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1/4 OMANI RIAL
  1/2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| PAKISTAN | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POHJOIS-MARIAANIT | 5 DOLLARS |
| PORTUGALI | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| PUOLA | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (poikkeus: 100 ZŁOTYCH ”Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 ”)
  200 ZŁOTYCH
  (poikkeus: 200 ZŁOTYCH ”100 -lecie Politechniki Warszawskiej”)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| RANSKA | 1/4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  65 597 FRANCS |
| RHODESIA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| ROMANIA | 20 LEI (vuodesta 1 883 ) |
| RUANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| RUOTSI | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| SAINT HELENA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  1/4 SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| SAKSA | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| SALOMONSAARET | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| SAMBIA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |
| SAN MARINO | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAUDI-ARABIA | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SERBIA | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SEYCHELLIT | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SIERRA LEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPORE | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SLOVAKIA | 100 EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVENIA | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMALIA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SUDAN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SUOMI | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| SURINAME | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVEITSI | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| SWAZIMAA | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| SYYRIA | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| TANSANIA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| TANSKA | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| THAIMAA | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTAN DA CUNHA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TŠAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| TŠEKKI | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| TŠEKKOSLOVAKIA | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| TUNISIA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURKKI | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TURKS- JA CAICOSSAARET | 100 CROWNS |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| UNKARI | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| URUGUAY | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| UUSI-SEELANTI | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1/20 ounce
  3,11 grammes/ 1/10 ounce
  7,77 grammes/ 1/4 ounce
  15,56 grammes/ 1/2 ounce |
| VATIKAANI | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE
  100 LIRE |
| VENEZUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| VENÄJÄ | 1 TSERVONETS (lyöntivuosi 1 975 )
  7,5 ROUBLES (lyöntivuosi 1 897 )
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| VIRO | 15,65 KROONI
  100 KROONI |
| YHDISTYNEET ARABIEMIIRIKUNNAT | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |
| ZAIRE | 100 ZAIRES |

f)

Luettelossa kolikkojen nimellisarvo ilmaistaan niissä mainittuna valuuttana. Jos valuuttaa ei ole ilmoitettu kolikossa latinalaisilla kirjaimilla, nimellisarvo mainitaan mahdollisuuksien mukaan suluissa.

LIIKKEESEENLASKUMAA

KOLIKOT

AFGANISTAN

(20 AFGHANI)

(10 000 AFGHANI)

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALANKOMAAT

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

ALANKOMAIDEN ANTILLIT

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

ALBANIA

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ALDERNEY

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

AMERIKAN YHDYSVALLAT

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

ANDORRA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTIINA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMENIA

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AUSTRALIA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

BAHAMA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGIA

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BHUTAN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOLIVIA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSWANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRASILIA

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BRITTILÄISET NEITSYTSAARET

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BULGARIA

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA (”Св. Първомъченик Стефан”)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

CAYMANSAARET

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

CHILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

COOKINSAARET

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

COSTA RICA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

ECUADOR

1 CONDOR

10 SUCRES

EL SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

ESPANJA

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

ETELÄ-AFRIKKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/2 POND

1 POND

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

ETELÄ-GEORGIA JA ETELÄISET SANDWICHSAARET

4 POUNDS

ETELÄ-KOREA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

ETIOPIA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FALKLANDINSAARET

1/25 CROWN

FIDŽI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPPIINIT

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTAR

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GUATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GUINEA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONGKONG

1 000 DOLLARS

INDONESIA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

INTIA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

IRAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRAN

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

IRLANTI

100 EURO

20 EURO (lyöntivuosi 2006–2009)

ISLANTI

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ISRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

ITALIA

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

ITÄ-KARIBIAN VALTIOT

1 DOLLAR

2,50 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

ITÄVALTA

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1/25 oz ”Philharmoniker”)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

JAMAIKA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPANI

10 000 YEN

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JORDANIA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSLAVIA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZAKSTAN

100 TENGE

KENIA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KIINA

5/20 YUAN (1/20 oz)

10/50 YUAN (1/10 oz)

25/100 YUAN (1/4 oz)

50/200 YUAN (1/2 oz)

100/500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

KIRIBATI

150 DOLLARS

KOLUMBIA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

KONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KROATIA

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

KUUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

KYPROS

50 POUNDS

LATVIA

5 EURO (”Zelta saktas. Ripsakta”)

5 EURO (”Zelta atslēdziņa”)

20 EURO (”Zelta saktas. Pakavsakta”)

75 EURO (”Zelta saktas. Burbuļsakta”)

1 LATS (”Ak, svētā Lestene!”)

1 LATS (”Jūgendstils Rīgā”)

1 LATS (”Zelta ābele”)

5 LATI (”Pieclatnieks”)

10 LATU (”Gafelšoneris Julia Maria”)

10 LATU (”Zelta vēsture”)

20 LATU (”Latvijas monēta”)

100 LATU apgrozības monēta

LESOTHO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LIBERIA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LIECHTENSTEIN

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LIETTUA

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LUXEMBURG

175 EURO CENT

2,5 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

LÄNSI-SAMOA

50 TALA

100 TALA

MACAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MALAWI

250 KWACHA

MALESIA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MANSAARI

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

MARSHALLSAARET

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURITIUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEKSIKO

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MONACO

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLIA

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NEPAL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NICARAGUA

50 CORDOBAS

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NORJA

20 KRONER

1 500 KRONER

NORSUNLUURANNIKKO

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

OMAN

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1/4 OMANI RIAL

1/2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

PAKISTAN

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA-UUSI-GUINEA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POHJOIS-MARIAANIT

5 DOLLARS

PORTUGALI

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

PUOLA

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(poikkeus: 100 ZŁOTYCH ”Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 ”)

200 ZŁOTYCH

(poikkeus: 200 ZŁOTYCH ”100 -lecie Politechniki Warszawskiej”)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

RANSKA

1/4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

65 597 FRANCS

RHODESIA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

ROMANIA

20 LEI (vuodesta 1 883 )

RUANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

RUOTSI

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

SAINT HELENA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

1/4 SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

SAKSA

1 DM

50 EURO

100 EURO

SALOMONSAARET

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

SAMBIA

250 KWACHA

500 KWACHA

SAN MARINO

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAUDI-ARABIA

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SERBIA

10 DINARA

20 DINARA

SEYCHELLIT

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SIERRA LEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPORE

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SLOVAKIA

100 EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVENIA

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMALIA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SUDAN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SUOMI

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

SURINAME

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVEITSI

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

SWAZIMAA

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

SYYRIA

(1/2 POUND)

(1 POUND)

TANSANIA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

TANSKA

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

THAIMAA

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TRISTAN DA CUNHA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TŠAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

TŠEKKI

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

TŠEKKOSLOVAKIA

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

TUNISIA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURKKI

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TURKS- JA CAICOSSAARET

100 CROWNS

TUVALU

50 DOLLARS

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

UNKARI

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

URUGUAY

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

UUSI-SEELANTI

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1/20 ounce

3,11 grammes/ 1/10 ounce

7,77 grammes/ 1/4 ounce

15,56 grammes/ 1/2 ounce

VATIKAANI

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

100 LIRE

VENEZUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

VENÄJÄ

1 TSERVONETS (lyöntivuosi 1 975 )

7,5 ROUBLES (lyöntivuosi 1 897 )

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

VIRO

15,65 KROONI

100 KROONI

YHDISTYNEET ARABIEMIIRIKUNNAT

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

ZAIRE

100 ZAIRES

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/33

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 446/07)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Sky Limited (Sky, Yhdistynyt kuningaskunta), joka on yrityksen Comcast Corporation (Yhdysvallat) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Sky Limited (Sky, Yhdistynyt kuningaskunta), joka on yrityksen Comcast Corporation (Yhdysvallat) määräysvallassa

| — | ViacomCBS Inc. (ViacomCBS, Yhdysvallat), joka on yrityksen National Amusements Inc. (Yhdysvallat) määräysvallassa sekä |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. (ViacomCBS, Yhdysvallat), joka on yrityksen National Amusements Inc. (Yhdysvallat) määräysvallassa sekä

| — | yhteisyritys (JV, Yhdysvallat). |
| --- | --- |

—

yhteisyritys (JV, Yhdysvallat).

Sky ja ViacomCBS hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä. Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | Sky: holdingyhtiö, jonka tytäryhtiöt harjoittavat liiketoimintaa audiovisuaalialan koko arvoketjussa pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Saksassa, Itävallassa ja Italiassa. Skyn omistaa viime kädessä Comcast Corporation (Comcast), joka on maailmanlaajuinen media-, teknologia- ja viihdeyritys. Comcast toimii Euroopassa lähes yksinomaan Skyn ja NBCUniversalin (NBCU) kautta. NBCU on audiovisuaalialalla toimiva media- ja viihdeyritys, joka toimii myös kodin viihteen alalla jakelemalla DVD-, Blu-ray- ja musiikkitallenteita suoraan kuluttajille. |
| --- | --- |

—

Sky: holdingyhtiö, jonka tytäryhtiöt harjoittavat liiketoimintaa audiovisuaalialan koko arvoketjussa pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Saksassa, Itävallassa ja Italiassa. Skyn omistaa viime kädessä Comcast Corporation (Comcast), joka on maailmanlaajuinen media-, teknologia- ja viihdeyritys. Comcast toimii Euroopassa lähes yksinomaan Skyn ja NBCUniversalin (NBCU) kautta. NBCU on audiovisuaalialalla toimiva media- ja viihdeyritys, joka toimii myös kodin viihteen alalla jakelemalla DVD-, Blu-ray- ja musiikkitallenteita suoraan kuluttajille.

| — | ViacomCBS: media- ja viihdeyritys, joka luo premium-sisältöä ja -yleisökokemuksia maailmanlaajuisesti. ViacomCBS:n toiminta jakautuu tällä hetkellä kolmeen segmenttiin: televisioviihde, kaapeliverkot ja elokuvatuotanto. ViacomCBS on yrityksen National Amusements Inc määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

ViacomCBS: media- ja viihdeyritys, joka luo premium-sisältöä ja -yleisökokemuksia maailmanlaajuisesti. ViacomCBS:n toiminta jakautuu tällä hetkellä kolmeen segmenttiin: televisioviihde, kaapeliverkot ja elokuvatuotanto. ViacomCBS on yrityksen National Amusements Inc määräysvallassa.

| — | JV: uusi yhteisyritys, jonka tarkoituksena on ensinnäkin tilausvideoiden suoratoistopalvelun luominen ja ylläpito. Palvelua tarjotaan kuluttajille suoraan (eli internetin välityksellä) sekä audiovisuaalista sisältöä tarjoavien kolmansien osapuolten alustojen ja verkkoon liitettyjen laitteiden kautta. Toiseksi sen tarkoituksena on ViacomCBS:n ja NBCU:n lineaaristen maksutelevisiokanavien tukkumyynti monikanavaisten video-ohjelmien jakelijoiden kautta 22 Euroopan maassa, mukaan lukien seuraavat ETA-maat: Alankomaat, Bulgaria, Espanja, Kroatia, Norja, Portugali, Puola, Romania, Ruotsi, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki ja Unkari. |
| --- | --- |

—

JV: uusi yhteisyritys, jonka tarkoituksena on ensinnäkin tilausvideoiden suoratoistopalvelun luominen ja ylläpito. Palvelua tarjotaan kuluttajille suoraan (eli internetin välityksellä) sekä audiovisuaalista sisältöä tarjoavien kolmansien osapuolten alustojen ja verkkoon liitettyjen laitteiden kautta. Toiseksi sen tarkoituksena on ViacomCBS:n ja NBCU:n lineaaristen maksutelevisiokanavien tukkumyynti monikanavaisten video-ohjelmien jakelijoiden kautta 22 Euroopan maassa, mukaan lukien seuraavat ETA-maat: Alankomaat, Bulgaria, Espanja, Kroatia, Norja, Portugali, Puola, Romania, Ruotsi, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki ja Unkari.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/35

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 446/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Neste Oyj (Neste) (Suomi), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj (Neste) (Suomi),

| — | Ravago S.A. (Ravago) (Luxemburg). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. (Ravago) (Luxemburg).

Neste ja Ravago hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavassa yhteisyrityksessä.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | Neste: öljyn jalostus ja kaupallistaminen, keskittyen vähäpäästöisiin ja korkealaatuisiin liikennepolttoaineisiin, |
| --- | --- |

—

Neste: öljyn jalostus ja kaupallistaminen, keskittyen vähäpäästöisiin ja korkealaatuisiin liikennepolttoaineisiin,

| — | Ravago: muovin, kumin ja kemikaalien jakelu sekä kierrätettyjen/yhdistettyjen polymeerien tuotanto, |
| --- | --- |

—

Ravago: muovin, kumin ja kemikaalien jakelu sekä kierrätettyjen/yhdistettyjen polymeerien tuotanto,

| — | yhteisyritys: nesteytetyn jätemuovin tuotanto ja myynti. |
| --- | --- |

—

yhteisyritys: nesteytetyn jätemuovin tuotanto ja myynti.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/36

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 446/09)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapore), joka on yrityksen Cummins Inc. (Cummins, Yhdysvallat) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapore), joka on yrityksen Cummins Inc. (Cummins, Yhdysvallat) määräysvallassa

| — | Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, joka on yrityksen China Petrochemical Corporation (Kiinan kansantasavalta) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, joka on yrityksen China Petrochemical Corporation (Kiinan kansantasavalta) määräysvallassa

| — | Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. (CEHT, Kiinan kansantasavalta). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. (CEHT, Kiinan kansantasavalta).

Cummins ja China Petrochemical Corporation hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä CEHT.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | Cummins on maailmanlaajuisesti toimiva yhdysvaltalainen dieseliä ja vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien moottorien ja virransyöttöjärjestelmien suunnittelija ja valmistaja. |
| --- | --- |

—

Cummins on maailmanlaajuisesti toimiva yhdysvaltalainen dieseliä ja vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien moottorien ja virransyöttöjärjestelmien suunnittelija ja valmistaja.

| — | China Petrochemical Corporation on kiinalainen öljy- ja petrokemian konserni, joka etsii, jalostaa, käsittelee ja myy maakaasua, bensiiniä, petrolia, dieseliä, petrokemian tuotteita ja niihin liittyviä palveluja. |
| --- | --- |

—

China Petrochemical Corporation on kiinalainen öljy- ja petrokemian konserni, joka etsii, jalostaa, käsittelee ja myy maakaasua, bensiiniä, petrolia, dieseliä, petrokemian tuotteita ja niihin liittyviä palveluja.

| — | CEHT:n toimipaikka on Kiinassa, ja sen toimialaan kuuluvat vedyn valmistukseen tarkoitettujen elektrolyysijärjestelmien ja erityisesti PEM-elektrolyysilaitteiden sovellussuunnittelu, kehittäminen, valmistus, testaus, myynti, asennus ja huolto. |
| --- | --- |

—

CEHT:n toimipaikka on Kiinassa, ja sen toimialaan kuuluvat vedyn valmistukseen tarkoitettujen elektrolyysijärjestelmien ja erityisesti PEM-elektrolyysilaitteiden sovellussuunnittelu, kehittäminen, valmistus, testaus, myynti, asennus ja huolto.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/38

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2021/C 446/10)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Nijolės Šakočienės šakotis”

EU-nro: PGI-LT-02401 – 20. marraskuuta 2017

SAN ( ) SMM (X)

1.   Suojatun Maantieteellisen Merkinnän nimi (nimet)

”Nijolės Šakočienės šakotis”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Liettua

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Luokka 2.3 Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Nijolės Šakočienės šakotis” on pitkä, keskeltä ontto, katkaistun kartion muotoinen juhlava leipomotuote, jossa on erikokoisia ulospäin sojottavia sakaroita. Kakku valmistetaan erikoisuunissa avotulella. Taikinaa lisätään kerros kerrokselta hitaasti pyörivälle rullalle erityisellä puukauhalla. Tuote valmistetaan kokonaan kotona perinteisellä menetelmällä.

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

Kosteuspitoisuus: 6,4–7,5 %

Rasvapitoisuus: 35,5–38,5 %

Kokonaissokeripitoisuus: 25,5–27,5 %

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Ulkonäkö: ”Nijolės Šakočienės šakotis” on kartionmuotoinen ja pinnaltaan epätasainen. Sen ulkopinnalla on epätasaisesti eri muotoisia ja eri kokoisia sakaroita, minkä vuoksi kukin kakku on ulkonäöltään ainutlaatuinen. Sisäpuoleltaan kakku on koko pituudeltaan ontto. Onton keskusosan sisäpinnalla on jälkiä langasta ja leivinpaperista. Kakku on korkeudeltaan 30–60 cm. Onton sisäosan halkaisija voi vaihdella pohjaosan enintään 20 cm:stä yläosan 10–20 cm:iin. Ulkoläpimitta riippuu kakun korkeudesta, käytetyn taikinan määrästä ja muodostuneiden sakaroiden pituudesta. Se voi vaihdella pohjaosan enintään 40 cm:stä yläosan enintään 20 cm:iin.

Paino: 1,0 kg:sta 6,5 kg:aan, riippuen kakun korkeudesta ja käytetyn taikinan määrästä. Juhlatilaisuuksissa šakotis asetetaan tarjolle kokonaisena. Muutoin se leikataan 5–30 senttimetrin korkuisiksi renkaiksi, joiden paino on 0,7–3,5 kg. Kakku voidaan myös leikata pienempiin paloihin.

Väri: Keltaruskeasta ruskeaan paistolämpötilasta ja paiston kestosta riippuen. Ulkopinta on kiiltävä, ehkä sisäpintaa vaaleampi. Sakaroiden väri vaihtelee. Kakkua leikattaessa sen sisäinen rakenne on huokoinen ja kerrosteinen. Kerrokset erottuvat hyvin toisistaan, sillä ne ovat epäyhtenäisiä ja eri sävyisiä ja näkyvät epäsäännöllisinä renkaina.

Aromi: leipomotuotteelle tyypillinen, selvä voin ja kananmunan aromi ja savun vivahde.

Maku: leipomotuotteelle tyypillinen, melko makea, voita ja kananmunaa muistuttava.

Jälkimaku: hieman rasvainen.

Koostumus: Kohtalaisen tiivis, melko murea, leikattaessa ei kuitenkaan rikkoudu eikä lohkea, ei hauras eikä rapea. Helppo ja miellyttävää pureskella. Hajoaa pureskeltaessa pieniksi rakeiksi.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

| — | 82–87 % voita, |
| --- | --- |

—

82–87 % voita,

| — | 30–40 % kermaa tai hapankermaa, |
| --- | --- |

—

30–40 % kermaa tai hapankermaa,

| — | kananmunia, |
| --- | --- |

—

kananmunia,

| — | sokeria, |
| --- | --- |

—

sokeria,

| — | perinteistä kivijauhettua vehnäjauhoa. |
| --- | --- |

—

perinteistä kivijauhettua vehnäjauhoa.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

| — | ainesosien valmisteleminen, |
| --- | --- |

—

ainesosien valmisteleminen,

| — | taikinan valmistus, |
| --- | --- |

—

taikinan valmistus,

| — | työvälineiden valmisteleminen, |
| --- | --- |

—

työvälineiden valmisteleminen,

| — | kakun valmistus ja paistaminen, |
| --- | --- |

—

kakun valmistus ja paistaminen,

| — | kakun jäähdytys. |
| --- | --- |

—

kakun jäähdytys.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

–

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

–

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Skaistgiriain kylän (Kėdainiain kunnallispiiri) hallinnolliset rajat.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Nijolės Šakočienės šakotis -kakun maine yhdistää kakun kyseessä olevaan maantieteelliseen alueeseen. Maine puolestaan perustuu paikallisten leipureiden kokemukseen.

Ihmisten toiminta, joka antaa tuotteelle sen erityispiirteet

Nijolės Šakočienės šakotis -kakun ainutlaatuiset ominaisuudet on hiottu täydellisyyteen tuotteen pitkän valmistushistorian aikana. Vaikka tähän kakkuun, joka on läheisessä yhteydessä 4 kohdassa määriteltyyn alueeseen, ei viitata kirjallisuudessa eikä oppikirjoissa, yksityiskohtaiset tiedot kakun valmistuksesta ja tarvittavasta käytännön osaamisesta ovat siirtyneet sukupolvelta toiselle.

Tällä maantieteellisellä alueella valmistetun kakun ainutlaatuisuus ja erityisominaisuudet johtuvat leipureille sukupolvien myötä kertyneestä tietämyksestä ja kokemuksesta. Niinpä tuloksena onkin leipomotuote, jonka laatu ja maku ovat erinomaiset. Tärkeimmät tekijät, jotka osoittavat, miten ihmisen toiminta vaikuttaa kakun makuun ja ulkonäköön, ovat seuraavat:

| 1. | Taikinan valmistus, mikä on yksi tärkeimmistä tasalaatuisuuden takaajista. Nijolės Šakočienės šakotis -kakkutaikina valmistetaan ainutlaatuisella menetelmällä, jota on varjeltu tiiviisti yli vuosisadan ajan. |
| --- | --- |

1.

Taikinan valmistus, mikä on yksi tärkeimmistä tasalaatuisuuden takaajista. Nijolės Šakočienės šakotis -kakkutaikina valmistetaan ainutlaatuisella menetelmällä, jota on varjeltu tiiviisti yli vuosisadan ajan.

| 2. | Nijolės Šakočienės šakotis -kakun ainutlaatuinen valmistustapa – jauhojen kalttaus ja taikinan lepuutus, joiden keston leipuri arvioi tietojensa ja kokemuksensa perusteella. Taikinan kalttauksen tarkoituksena on rikkoa jauhon tärkkelysjyväset osittain, jotta tärkkelys hajoaisi jauhossa helpommin dekstriiniksi taikinan lepuutuksen aikana. Nämä jauhon muutokset nopeuttavat kiiltävän, intensiivisen värisen kuoren muodostumista paistamisen aikana, lisäävät kakun sisäisen rakenteen huokoisuutta, edistävät aromaattisten yhdisteiden muodostumista ja hidastavat tärkkelyksen retrogradaatiota varastoinnin aikana, minkä ansiosta kakku vanhenee hitaammin ja pysyy tuoreempana ilman kemiallisia lisäaineita. |
| --- | --- |

2.

Nijolės Šakočienės šakotis -kakun ainutlaatuinen valmistustapa – jauhojen kalttaus ja taikinan lepuutus, joiden keston leipuri arvioi tietojensa ja kokemuksensa perusteella. Taikinan kalttauksen tarkoituksena on rikkoa jauhon tärkkelysjyväset osittain, jotta tärkkelys hajoaisi jauhossa helpommin dekstriiniksi taikinan lepuutuksen aikana. Nämä jauhon muutokset nopeuttavat kiiltävän, intensiivisen värisen kuoren muodostumista paistamisen aikana, lisäävät kakun sisäisen rakenteen huokoisuutta, edistävät aromaattisten yhdisteiden muodostumista ja hidastavat tärkkelyksen retrogradaatiota varastoinnin aikana, minkä ansiosta kakku vanhenee hitaammin ja pysyy tuoreempana ilman kemiallisia lisäaineita.

| 3. | Perinteinen kivijauhatus hitaasti pyörittäen ja huolellisesti ohjaten, mikä vaikuttaa tuotteen rakenteeseen, tehden tuotteesta miellyttävän ja helposti pureskeltavan. Kakku hajoaa pureskeltaessa pieniksi rakeiksi. |
| --- | --- |

3.

Perinteinen kivijauhatus hitaasti pyörittäen ja huolellisesti ohjaten, mikä vaikuttaa tuotteen rakenteeseen, tehden tuotteesta miellyttävän ja helposti pureskeltavan. Kakku hajoaa pureskeltaessa pieniksi rakeiksi.

| 4. | Kakku paistetaan paistorullalla avotulella perinteisessä erikoisuunissa. Uunin veto on ensin säädettävä kohdalleen, mikä vaatii kokemusta ja taitoa, sillä ympäristöolosuhteilla ja ilmanpaineella on vetoon suuri vaikutus. Uunia lämmitetään kuivilla kuorettomilla koivuklapeilla. Kuori on poistettava, koska siinä on hartseja, jotka voisivat vaikuttaa tuotteen aistinvaraisiin, fysikaalisiin ja kemiallisiin ominaisuuksiin. Taikinaa kaadetaan erityisellä puisella reikäkauhalla kuumalle, koko ajan pyörivälle rullalle. Kun kuumalle rullalle kaadettu taikina joutuu kosketuksiin lämmön kanssa, se kovettuu ja rapeutuu välittömästi. Taikinaa kaadetaan rullan päälle ohuina kerroksina. Taikinaa lisätään tuotteen kaikille sivuille, joten kakun ympärille muodostuu erilaisia sakaroita (”puun oksia”). Koska taikina kypsyy kerroksittain, väreistä muodostuu kaunis kuvio. Tulta on säädeltävä koko ajan, jotta lämpötila on oikeanlainen paistamisen eri vaiheissa. Toinen tärkeä tekijä on säätää paistorullan pyörimisnopeutta sen varmistamiseksi, että kakkuun muodostuu koristeellisia sakaroita, kun taikinaa kaadetaan rullalle. Valmistajien monivuotinen kokemus ja leipurin ammattitaito ja näppäryys auttavat varmistamaan tuotteen erityisen maun ja poikkeuksellisen houkuttelevan muodon: sakarat, kakun yleisen ulkonäön ja värin. Tämän vuoksi jokainen Nijolės Šakočienės šakotis -kakku on ulkonäöltään ainutlaatuinen. Jotkut valmistajat paistavat tuotteitaan nykyaikaisissa sähköuuneissa sekä käyttävät korvaavia ainesosia, aromeja, aromivahvisteita ja väriaineita. Nijolės Šakočienės šakotis -kakun perinteisessä valmistuksessa ei käytetä korvaavia ainesosia, aromeja, aromivahvisteita eikä väriaineita. |
| --- | --- |

4.

Kakku paistetaan paistorullalla avotulella perinteisessä erikoisuunissa. Uunin veto on ensin säädettävä kohdalleen, mikä vaatii kokemusta ja taitoa, sillä ympäristöolosuhteilla ja ilmanpaineella on vetoon suuri vaikutus. Uunia lämmitetään kuivilla kuorettomilla koivuklapeilla. Kuori on poistettava, koska siinä on hartseja, jotka voisivat vaikuttaa tuotteen aistinvaraisiin, fysikaalisiin ja kemiallisiin ominaisuuksiin. Taikinaa kaadetaan erityisellä puisella reikäkauhalla kuumalle, koko ajan pyörivälle rullalle. Kun kuumalle rullalle kaadettu taikina joutuu kosketuksiin lämmön kanssa, se kovettuu ja rapeutuu välittömästi. Taikinaa kaadetaan rullan päälle ohuina kerroksina. Taikinaa lisätään tuotteen kaikille sivuille, joten kakun ympärille muodostuu erilaisia sakaroita (”puun oksia”). Koska taikina kypsyy kerroksittain, väreistä muodostuu kaunis kuvio. Tulta on säädeltävä koko ajan, jotta lämpötila on oikeanlainen paistamisen eri vaiheissa. Toinen tärkeä tekijä on säätää paistorullan pyörimisnopeutta sen varmistamiseksi, että kakkuun muodostuu koristeellisia sakaroita, kun taikinaa kaadetaan rullalle. Valmistajien monivuotinen kokemus ja leipurin ammattitaito ja näppäryys auttavat varmistamaan tuotteen erityisen maun ja poikkeuksellisen houkuttelevan muodon: sakarat, kakun yleisen ulkonäön ja värin. Tämän vuoksi jokainen Nijolės Šakočienės šakotis -kakku on ulkonäöltään ainutlaatuinen. Jotkut valmistajat paistavat tuotteitaan nykyaikaisissa sähköuuneissa sekä käyttävät korvaavia ainesosia, aromeja, aromivahvisteita ja väriaineita. Nijolės Šakočienės šakotis -kakun perinteisessä valmistuksessa ei käytetä korvaavia ainesosia, aromeja, aromivahvisteita eikä väriaineita.

Läpi valmistusprosessin käytetään ainoastaan perinteisiä ja luonnollisia raaka-aineita, jotka määrittävät tuotteen aistinvaraiset ominaisuudet sekä fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet.

Maantieteellinen alue määrittämässä tuotteen mainetta

Liettuassa tällaisia ”puukakkuja” ryhdyttiin leipomaan 1800-luvun lopulla, ensin luostareissa. Vaikka luostarit pitivät valmistusohjeen hyvin salaisena, tämä kulinaarinen keksintö levisi 1900-luvun alussa, ensin kartanoissa ja pappiloissa. Myöhemmin puukakkuja alettiin paistaa kotona. Tätä juhlavaa herkkua valmistettiin erityistilaisuksiin.

Nijolės Šakočienės šakotis -kakkuleipureiden isoisoäiti sai reseptin seutukunnan pappilan taloudenhoitajalta. Vuosien saatossa tuote on hiottu ainutlaatuisen täydelliseksi ja saanut tiettyjä ominaisuuksia. Nykyäänkin Nijolės Šakočienės šakotis -kakun valmistukseen liittyy merkittäviä kotitaloudellisia perinteitä, eikä puukakkujen teollisen tuotannon nopea leviäminen 1900-luvun lopulta lähtien ole vaikuttanut siihen.

Rajatulla maantieteellisellä alueella on Nijolės Šakočienės šakotis -kakun valmistukseen liittyvää ammatillista asiantuntemusta, joka on periytynyt sukupolvelta toiselle. Vuoteen 1997 saakka Nijolės Šakočienės šakotis -kakkua valmistettiin ja myytiin ainoastaan tilauksesta. Edellytykset tuottaa Nijolės Šakočienės šakotis -kakkua vähittäismyyntiin saatiin kuntoon 1990-luvun loppuun mennessä, ja kakkua ryhdyttiin pitämään kaupan vuonna 1997. Tämä käy ilmi tähän päivään säilyneistä varhaisista etiketeistä ja pakkausten erityismerkinnöistä.

”Nijolės Šakočienės šakotis” on juhlava herkku, jota kuluttajat rakastavat muuallakin kuin kohdassa 4 määritellyllä alueella.

Nijolės Šakočienės šakotis -kakun alkuperäisten leipureiden jälkeläiset ovat valmistaneet tätä kakkua rajatulla maantieteellisellä alueella satojen vuosien ajan samalla perinteisellä reseptillä. Näin varmistetaan, että tämän ainutlaatuisen tuotteen erityispiirteet säilyvät ennallaan ja kuluttajien luottamus säilyy. Luottamus palkittiin vuonna 2008, kun VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas [Valtion ruokakulttuuriperintösäätiö] myönsi Nijolės Šakočienės šakotis -kakulle todistuksen ruokakulttuuriperintöön kuulumisesta. Todistus kertoo, että kakku valmistetaan perinteisin aineksin aidolla reseptillä ja perinteisin menetelmin. Liettuan maatalousministeriön vuodesta 2009 alkaen myöntämä todistus kansalliseen kulttuuriperintöön kuulumisesta osoittaa, että ”Nijolės Šakočienės šakotis” on hyvin vanha perinteinen tuote, joka on ominaisuuksiltaan, koostumukseltaan ja valmistusmenetelmältään aito. Kansalliseen kulttuuriperintöön kuuluvasta tuotteesta kertovalla merkinnällä varustetun Nijolės Šakočienės šakotis -kakun valmistajat ovat liettualaisia käsiteollisuusmestareita.

Kuluttajat arvostavat varsinkin Skaistgiriain kylässä valmistettuja Nijolės Šakočienės šakotis -kakkuja ja odottavat niiltä parasta laatua ja erityisominaisuuksia, joita on ainoastaan tällä kakulla. Vuosien 2010–2016 kuluttajakyselyjen mukaan yli 90 % kuluttajista tiesi, että Nijolės Šakočienės šakotis -kakkuja valmistetaan Skaistgiriain kylässä, etsi näitä tuotteita kaupoista, arvosti niiden aitoutta ja korkeaa laatua sekä osti niitä mielellään lahjoiksi ja turisteina matkamuistoiksi (Valtion ruokakulttuuriperintösäätiön vuosien 2010, 2012, 2014 ja 2016 kuluttajakyselyt).

Koska Nijolės Šakočienės šakotis -kakkuja valmistetaan hyvin vanhoin menetelmien, kakku on saanut tunnustuksen tuotteena, joka edistää Liettuan kulttuuriperintöä. Tuotteen maineen ja tunnistettavuuden taustalla on erilaisia koulutustoimia.

Skaistgiriain kylään saapuu vierailijoita ja perinneruokien asiantuntijoita maistelemaan Nijolės Šakočienės šakotis -kakkuja, tutustumaan sakaroiden tekoon, perinteisiin työvälineisiin ja ainesosiin, koko valmistusprosessiin ja paistoperinteiden ylläpitoon, vanhoihin välineisiin ja tapoihin. Kylässä voi myös itse kokeilla, miten tämän monimutkaisen kakun tekeminen onnistuu. Kävijöitä tulee Liettuan lisäksi myös Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Irlannista, Norjasta, Ruotsista, Yhdysvalloista, Saksasta, Italiasta, Israelista, Kroatiasta, Puolasta, Alankomaista, Japanista, Kiinasta, Turkista, Romaniasta, Venäjältä ja monista muistakin maista. Ulkomaiset matkailijat ostavat Nijolės Šakočienės šakotis -kakkuja matkamuistoiksi. Kakku onkin oiva matkamuisto, sillä se on hienostunut ja kaunis ja säilyy myös pitkään.

Nijolės Šakočienės šakotis -kakkua on esitelty näyttelyissä ja messuilla ulkomailla: Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Saksassa ja Venäjällä. Erilaiset koulutusohjelmat ja näytökset ovat osoittautuneet suosituksi, saavat paljon vierailijoita ja keräävät mediahuomiota lukuisissa tapahtumissa Puolassa (Varsovan joulumarkkinat vuosina 2009–2016, Lublinin Jagello-messut vuosina 2010–2016, Gdanskin ”Vilna Gdanskissa” -festivaalit vuosina 2009–2016, Szczecinissä vuosina 2010 ja 2011 järjestetyt festivaalit, Białystokin juhannusfestivaalit vuosina 2012–2014, Wrocławissa vuonna 2011 järjestetyt ruokafestivaalit jne.).

Nijolės Šakočienės šakotis -kakun valmistajat osallistuvat Liettuassa säännöllisesti, voittaen palkintoja, kansainväliseen AgroBalt-näyttelyyn ja erilaisille messuille, käsityöpäiville, kansallisten vapaapäivien tapahtumiin, kansantapahtumiin ja muihinkin näyttelyihin.

Nijolės Šakočienės šakotis -kakun esittelytilaisuudet Liettuassa ja ulkomailla sekä näytökset, joissa esitellään tämän suositun tuotteen valmistusta, kiinnostavat makean ystäviä ja muitakin festivaali- ja tapahtumakävijöitä, jotka saavat tilaisuuden testata omia taitojaan, joskus median valvovan silmän alla.

Matkailijoille suunnatussa mainosmateriaalissa, natiivimainonnassa ja ruoka-aiheisissa julkaisuissa Nijolės Šakočienės šakotis -kakkua mainostetaan tälle alueelle tyypillisenä tuotteena.

Nijolės Šakočienės šakotis -kakkua tarjotaan virallisille ulkomaisille vieraille esimerkkinä Liettuan ruokakulttuuriperinnöstä.

Nijolės Šakočienės šakotis -kakun hyvästä maineesta, tunnettuudesta ja suosiosta kertovat seuraavat palkinnot: Valtion ruokakulttuuriperintösäätiön vuonna 2009 parhaalle perinteiselle šakotis-kakulle myöntämä palkinto ”Geriausias tradicinis šakotis 2009”; maatalous- ja elintarviketuotteiden markkinoiden sääntelystä vastaavan Liettuan viraston vuonna 2009 myöntämä tunnustus kansallisen ruokakulttuuriperinnön edistämisestä ja perinteiden suojelemisesta ja säilyttämisestä Dublinissa Irlannissa järjestettyjen Kaziukas (St Casimir) -messujen aikana; Nijolės Šakočienės šakotis -kakun vuonna 2010 kansainvälisessä AgroBalt-näyttelyssä voittama kultamitali; Nijolės Šakočienės šakotis -kakun tekijän vuonna 2010 Kaziukas-messuilla voittama parhaan leipurin titteli ja vuonna 2011 maatalousministeriöltä saama parhaan perinteisen ammattimestarin titteli; maatalousministeriön vuonna 2012 eräälle leipurille myöntämä ”Perinteinen käsiteollisuusmestari” titteli; vuonna 2012 myönnetty palkinto ”Paras Jagello-messujen käsiteollisuusammattilainen 2012” (Puola) luokassa ”Paras alueellinen ruokalaji ja alueellisten ruokaperinteiden edistäminen”; vuonna 2012 Valtion ruokakulttuuriperintösäätiön järjestämässä kilpailussa myönnetty palkinto ”Liettuan ruokakulttuuriperinnön aitojen paikallisten perinteiden siirtäminen tuleville sukupolville, säilyttäminen ja edistäminen”; maatalousministeriön vuonna 2014 lähettämä kiitoskirje kansallisen perinnön edistämisestä perinteisen liettualaisen šakotis-kakun valmistuksessa; Nijolės Šakočienės šakotis -kakun vuonna 2014 ”Rinkis prekę lietuvišką 2014” (Valmistettu Liettuassa 2014) -näyttelyssä voittama mitali; Klaipėdan etnokulttuurikeskuksen vuonna 2017 myöntämä palkinto ”aidon šakotis-kakun valmistuksesta ja perinteiden edistämisestä”.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 446/43

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2021/C 446/11)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”TROTE DEL TRENTINO”

EU-NRO: PGI-IT-0965-AM02 – 18. syyskuuta 2020

SMM (X) SAN ( )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Osoite: Via Galileo Galilei, 43 – 38015 Lavis (TN)

Sähköposti: consorziotroteigp@legalmail.it

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP [suojatun maantieteellisen merkinnän ”Trote del Trentino” suojeluyhdistys] on 14. lokakuuta 2013 annetun maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön asetuksen (decreto) nro 12511 13 §:n 1 momentin nojalla oikeutettu muutoshakemuksen esittämiseen.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- |

☐

Tuotteen nimi

| ☐ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- |

☐

Tuotteen kuvaus

| ☐ | Maantieteellinen alue |
| --- | --- |

☐

Maantieteellinen alue

| ☐ | Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

☐

Alkuperätodisteet

| ☒ | Tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

☒

Tuotantomenetelmä

| ☒ | Yhteys |
| --- | --- |

☒

Yhteys

| ☐ | Merkinnät |
| --- | --- |

☐

Merkinnät

| ☐ | Kansalliset vaatimukset |
| --- | --- |

☐

Kansalliset vaatimukset

| ☒ | Muuta [pakkaaminen] |
| --- | --- |

☒

Muuta [pakkaaminen]

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

5 artiklan 2 kohta – Kalanviljely

On päätetty sallia myös altaiden keraaminen vuoraus, koska tällaisen vuorauksen ominaisuudet eivät juuri poikkea sementistä ja se voi joskus helpottaa altaiden puhdistusta. Keraamisen vuorauksen käytöllä ei ole negatiivista vaikutusta viljelykäytäntöihin tai kasvatetun kirjolohen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Virke:

Altaat, joissa poikasia ja täysikasvuisia kaloja kasvatetaan, on rakennettava kokonaan sementistä tai maasta ja sementistä tai sementtiseinistä ja maapohjasta tai lasikuidusta tai teräksestä, ja ne on sijoitettava peräkkäin tai rinnakkain hapetuksen maksimoimiseksi.

on muutettu seuraavaan muotoon:

Altaat, joissa poikasia ja täysikasvuisia kaloja kasvatetaan, on rakennettava kokonaan sementistä tai maasta ja sementistä tai sementtiseinistä ja maapohjasta tai lasikuidusta tai teräksestä tai keraamista, ja ne on sijoitettava peräkkäin tai rinnakkain hapetuksen maksimoimiseksi.

Niiden merkittävien muutosten vuoksi, joita ilmaston lämpeneminen aiheuttaa kasvatusalueella, ja niistä aiheutuvien lumi- ja vesisademäärien muutosten vuoksi tuote-eritelmässä annetut lämpötilat vedelle, jossa kaloja kasvatetaan, eivät enää vastaa todellista fyysistä ympäristöä, joissa kalanviljelylaitosten on nyt toimittava Trenton alueella. Näin ollen talvikuukausina (keskilämpötila marraskuusta maaliskuuhun) altaisiin laskettavan veden lämpötilaa koskeva luku on nostettava 10 °C:sta 12 °C:seen. Tämä selittää 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan, jossa todetaan, että keskilämpötila marraskuusta maaliskuuhun ei saa ylittää 12 °C:ta.

Tämä muutos käsittää siten tuote-eritelmän 6 artiklan mukautuksen, jossa viittaus veden lämpötilaan muutetaan 10 °C:sta 12 °C:seen. Muutosta sovelletaan myös 4. elokuuta 2015 Euroopan unionin virallisen lehden numerossa EUVL C 255 julkaistun yhtenäisasiakirjan 5 kohtaan.

Lukuja, jotka koskevat päivittäisiä veden vaihtokertoja ja niihin liittyvää kasvatustiheyttä, on muutettu. Ottaen huomioon käytetyn veden erinomainen laatu tavoitteena oli välttää mahdollista kuivuutta tai vesipulaa, myös väliaikaista, mikä pakotti laitokset yli kymmeneen vaihtoon päivää kohti. Sallittu kasvatustiheys 40 kg/m3 piti alentaa nopeasti 30 kg:aan/m3, kun vaihtojen määrä jää alle kymmeneen päivää kohti. Jotta SMM:n erityisominaisuudet eivät heikkene, on katsottu asianmukaiseksi lisätä taulukkoon uusi rivi, mikä antaa toimijoille, jotka vaihtavat veden yli kahdeksan kertaa päivässä, mahdollisuuden enintään 35 kg:n/m3 tiheyteen. Se helpottaa mahdollisen vesipulan hallintaa lyhyellä aikavälillä. Näin ollen taulukko:

| Veden vaihtokerrat päivää kohti | Suurin sallittu kasvatustiheys (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 –6 | 25 |
| 6 –10 | 30 |
| yli 10 | 40 |

Veden vaihtokerrat päivää kohti

Suurin sallittu kasvatustiheys (kg/m3)

2 –6

25

6 –10

30

yli 10

40

on muutettu seuraavaan muotoon:

| Veden vaihtokerrat päivää kohti | Suurin sallittu kasvatustiheys (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 –6 | 25 |
| 6 –8 | 30 |
| 8 –10 | 35 |
| yli 10 | 40 |

Veden vaihtokerrat päivää kohti

Suurin sallittu kasvatustiheys (kg/m3)

2 –6

25

6 –8

30

8 –10

35

yli 10

40

Sallittujen raaka-aineiden luettelo – joka sisältää viljat, jyvät, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina; öljysiemenet, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet ja öljyt mukaan luettuina; valkuaiskasvien siemenet, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina; juurikasjauhot, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina; kaloista ja/tai äyriäisistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, öljyt mukaan luettuina; merileväjauho ja siitä saatavat tuotteet; muiden kuin märehtijöiden verestä saatavat tuotteet sekä muista eläimistä kuin märehtijöistä peräisin olevan käsitellyn eläinvalkuaisen ja tällaista valkuaista sisältävät rehuseokset – on korvattu määräyksellä, jolla kielletään seuraavien raaka-aineiden käyttö:

| — | raaka maissiöljy; |
| --- | --- |

—

raaka maissiöljy;

| — | maissigluteeni; |
| --- | --- |

—

maissigluteeni;

| — | maapähkinäkakku tai -jauho; |
| --- | --- |

—

maapähkinäkakku tai -jauho;

| — | sinapinsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet; |
| --- | --- |

—

sinapinsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet;

| — | seesaminsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet. |
| --- | --- |

—

seesaminsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet.

Muutoksella kielletään selvästi sellaisten raaka-aineiden käyttö, jotka voisivat vaikuttaa negatiivisesti tuotteen väriin tai makuun. Muutos vaikuttaa myös yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohtaan. Seuraava teksti tuote-eritelmässä ja yhtenäisessä asiakirjassa:

SMM-tuotteen ”Trote del Trentino” lihan tyypillisen laadun takaamiseksi seuraavat raaka-aineet ovat sallittuja:

| 1) | viljat, jyvät, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

1)

viljat, jyvät, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina;

| 2) | öljysiemenet, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet ja öljyt mukaan luettuina; |
| --- | --- |

2)

öljysiemenet, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet ja öljyt mukaan luettuina;

| 3) | valkuaiskasvien siemenet, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

3)

valkuaiskasvien siemenet, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina;

| 4) | juurikasjauhot, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

4)

juurikasjauhot, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, proteiinitiivisteet mukaan luettuina;

| 5) | kaloista ja/tai äyriäisistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, öljyt mukaan luettuina; |
| --- | --- |

5)

kaloista ja/tai äyriäisistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet, öljyt mukaan luettuina;

| 6) | merileväjauho ja siitä saatavat tuotteet; |
| --- | --- |

6)

merileväjauho ja siitä saatavat tuotteet;

| 7) | muiden kuin märehtijöiden verestä saatavat tuotteet. |
| --- | --- |

7)

muiden kuin märehtijöiden verestä saatavat tuotteet.

Lisäksi sallitaan muista eläimistä kuin märehtijöistä peräisin olevan käsitellyn eläinvalkuaisen ja tällaista valkuaista sisältävien rehuseosten käyttö.

on muotoiltu uudelleen seuraavasti:

Myös seuraavien raaka-aineiden käyttö on kielletty:

| — | raaka maissiöljy; |
| --- | --- |

—

raaka maissiöljy;

| — | maissigluteeni; |
| --- | --- |

—

maissigluteeni;

| — | maapähkinäkakku tai -jauho; |
| --- | --- |

—

maapähkinäkakku tai -jauho;

| — | sinapinsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet; |
| --- | --- |

—

sinapinsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet;

| — | seesaminsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet. |
| --- | --- |

—

seesaminsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet.

Ravinnottaoloaika on määritetty entistä selkeämmin, niin että se ei enää viittaa ruokinnan viimeiseen päivään vaan lihotusannoksen lopettamiseen. On myös päätetty sallia ylläpitoannoksen antaminen eläimille sen jälkeen, kun lihotusannos on lopetettu, edellyttäen, että suolisto on teurastushetkellä tyhjä.

Muutoksen tarkoituksena on selkeyttää eläinten ruokintaa koskevia sääntöjä sen varmistamiseksi, että – samalla kun kunnioitetaan eläinten hyvinvointia – suolistossa ei ole sulamatonta materiaalia teurastushetkellä. Sen vuoksi on katsottu tarpeelliseksi määrittää, että ruokinnan lopettamista koskeva aika viittaa lihotusannokseen. On havaittu, että joissakin olosuhteissa rakenteelliset syyt ovat johtaneet lihotusannoksen lopettamiseen sellaisen altaan osalta, jolle on suunniteltu teurastusta useiksi päiviksi. Tämä on johtanut siihen, että jotkin eläimet ovat olleet ilman ravintoa jopa 15–20 päivää. Näin ankara ravinnon puute ei voi olla eläinten hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaista, ja lisäksi se voi johtaa lihaskudoksen tiiviyden ja siten SMM:n erityisominaisuuksien heikkenemiseen, erityisesti kesällä. Näin ollen viittaus lihotusannoksen lopettamiseen on nimenomaisesti sisällytetty tekstiin. Siinä todetaan, että tarvittaessa eläimiä voidaan ruokkia ylläpitoannoksella edellyttäen, että noudatetaan vaatimuksia, joiden mukaan suolistossa ei saa olla sulamatonta materiaalia.

Seuraava tuote-eritelmän virke:

Ennen kuin täysikasvuiset kalat lähetetään käsiteltäviksi on noudatettava seuraavia ruokinnan lopettamista koskevia aikoja, jotka riippuvat veden lämpötilasta ja jotka lasketaan ruokinnan viimeistä päivää seuraavasta päivästä:

on muutettu seuraavaan muotoon:

Ennen kuin täysikasvuiset kalat lähetetään käsiteltäviksi, on noudatettava seuraavia lihotusannoksen lopettamista koskevia aikoja, jotka riippuvat veden lämpötilasta ja jotka lasketaan ruokinnan viimeistä päivää seuraavasta päivästä:

Eritelmään lisätään myös seuraava kohta:

Korkeatasoisen eläinten hyvinvoinnin ylläpitämiseksi eläimille saa antaa ylläpitoannoksen sen jälkeen, kun lihotusannos on lopetettu, edellyttäen, että suolisto on teurastushetkellä tyhjä.

5 artiklan 4 kohta – Pakkaukset

Kappale:

Jalostettu tuote on saatettava myyntiin kelmulla peitetyissä polystyreenirasioissa ja/tai -laatikoissa, tyhjiöpakatuissa pusseissa tai suojakaasuun pakattuna.

on muutettu seuraavaan muotoon:

Jalostettu tuote on saatettava myyntiin kelmulla peitetyissä rasioissa ja/tai kelmulla peitetyissä ja/tai jäällä täytetyissä polystyreenilaatikoissa ja/tai kelmulla peitetyissä ja/tai jäällä täytetyissä muovilaatikoissa ja/tai vakiotyhjiöpakkauksissa tai muissa tyhjiöpakatuissa säiliöissä ja/tai suojakaasuun pakattuna.

ja virkettä:

Kokonaisina ja/tai perattuina kulutukseen saatettavien yksilöiden paino on vähintään 200 grammaa.

on täydennetty seuraavasti:

Kokonaisina ja/tai perattuina kulutukseen saatettavien yksilöiden paino ennen teurastusta on vähintään 200 grammaa.

Suurten jälleenmyyjien pyyntöihin vastaamiseksi viittaus rasioiden valmistusmateriaaliin on poistettu, niin että tuote voidaan pakata rasioihin, jotka on valmistettu mistä tahansa materiaalista, joka soveltuu voimassa olevan lainsäädännön mukaisiin käyttötarkoituksiin. On myös lisätty tulkitseva selvennys jään käytöstä, mahdollisuudesta käyttää uudelleenkäytettäviä muovilaatikoita muovin kulutuksen vähentämiseksi ja tyhjiöpakkaamisesta muihin kuin vakiotyhjiöpakkauksiin. Lopuksi on selvennetty, että kokonaisina ja/tai perattuina myytävien kalojen vähimmäispaino viittaa ennen teurastusta mitattuun painoon.

Muutos vaikuttaa yhtenäisen asiakirjan 3.5 kohtaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Trote del Trentino”

EU-nro: PGI-IT-0965-AM02 – 18. syyskuuta 2020

SAN ( ) SMM (X)

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Trote del Trentino”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Luokka 1.7. Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Trote del Trentino” myönnetään 4 kohdassa tarkoitetulla tuotantoalueella kasvatetuille lohensukuisille kaloille, jotka kuuluvat kirjolohen Oncorhynchus mykiss Walb. lajiin. Kulutukseen saatettaessa kirjolohella on oltava seuraavat ominaisuudet: vihertävä selkä, jonka molemmilla puolilla on ruusunpunainen raita, valkeahko vatsa sekä ruumiissa, selkäevässä ja pyrstöevässä tummia täpliä. Kuntokertoimen (condition factor) on oltava enintään 500 gramman painoisilla kaloilla enintään 1,25 ja yli 500 gramman painoisilla kaloilla 1,35. Lihan rasvapitoisuus saa olla enintään 6 %. Liha on valkoista tai lohenpunaista, kiinteää, pehmeää, vähärasvaista, hienostuneesti kalan makuista ja makean veden tuoksuista, vailla mutaista jälkimakua. Vieraat makuvivahteet on rajoitettava mahdollisimman vähiin, geosmiinipitoisuuden on oltava alle 0,9 μg/kg ja lihaskudoksen tiiviyden on vastattava vähintään puristuspaineen enimmäisarvoa 4 N.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Ravintoannosten on noudatettava aidon, muuttumattoman, vakiintuneen perinteisen käytännön vaatimuksia. Tästä syystä rehu ei saa sisältää muuntogeenisiä raaka-aineita.

Myös seuraavien raaka-aineiden käyttö on kielletty:

| — | raaka maissiöljy; |
| --- | --- |

—

raaka maissiöljy;

| — | maissigluteeni; |
| --- | --- |

—

maissigluteeni;

| — | maapähkinäkakku tai -jauho; |
| --- | --- |

—

maapähkinäkakku tai -jauho;

| — | sinapinsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet; |
| --- | --- |

—

sinapinsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet;

| — | seesaminsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet. |
| --- | --- |

—

seesaminsiemenet ja niiden jalostuksesta peräisin olevat proteiinituotteet.

Annosten koostumuksen on tyydytettävä eläinten tarpeet kasvatuksen eri vaiheissa tuote-eritelmän tavoitteiden mukaisesti.

Voimassa olevassa lainsäädännössä määriteltyjen lisäaineiden käyttö rehussa sallitaan. Lohenpunainen väri on saatava aikaan käyttäen pääasiassa karotenoidipigmentti astaksantiinia ja/tai muita luonnollisia karotenoideja.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Eri kasvatusvaiheiden – alkaen ruskuaispussivaiheen poikasista yksikesäisiksi ja täysikasvuisiksi kirjolohiksi – sekä teurastuksen on tapahduttava jäljempänä 4 kohdassa yksilöidyllä alueella.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Jalostettu tuote on saatettava myyntiin kelmulla peitetyissä rasioissa ja/tai kelmulla peitetyissä ja/tai jäällä täytetyissä polystyreenilaatikoissa ja/tai kelmulla peitetyissä ja/tai jäällä täytetyissä muovilaatikoissa ja/tai vakiotyhjiöpakkauksissa tai muissa tyhjiöpakatuissa säiliöissä ja/tai suojakaasuun pakattuna.

Kirjolohi pidetään kaupan tuoreena, joko kokonaisena, perattuna, fileinä tai viipaleina. Kokonaisina ja/tai perattuina kulutukseen saatettavien yksilöiden paino ennen teurastusta on vähintään 200 grammaa. Jos tuote saatetaan myyntiin fileinä ja/tai viipaleina, painon on oltava vähintään 90 grammaa.

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kussakin yksittäisessä pakkauksessa/säiliössä on oltava selkein, lähtemättömin ja muista teksteistä selvästi erottuvin kirjaimin maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) tai sen kirjainlyhenne ”IGP” (SMM).

Viimeksi mainittu on käännettävä sen maan kielelle, jossa tuote myydään. Muiden kuin nimenomaisesti mainittujen luonnehdintojen lisääminen on kielletty.

Kussakin yksittäisessä pakkauksessa/säiliössä tai siihen kiinnitetyssä etiketissä on oltava näkyvästi jäljempänä kuvattu tunnus, joka voi olla myös harmaasävyinen.

Image 1

Etiketissä tai kussakin yksittäisessä pakkauksessa on lisäksi oltava Euroopan unionin SMM-tunnus. Etiketissä tai muussa vastaavassa merkinnässä on ilmoitettava tuottajan ja/tai erän numero tai tunnistekoodi.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

SMM-tuotteen ”Trote del Trentino” tuotantoalue käsittää Trenton autonomisen maakunnan alueen kokonaisuudessaan sekä Bagolinon kunnan Brescian maakunnassa. Siihen sisältyvät näin ollen kaikki Trenton alueen suurimmat joet niitä reunustavine laaksoineen ja sivujokineen.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotantoalue on syntynyt päällekkäisistä, jäätikköjen ja jokien aiheuttaman eroosion muodostamista kerrostumista. Morfologisesti se on lähinnä vuoristoista, ja sille ovat ominaisia geologiseen alustaan syntyneet, syvyydeltään vaihtelevat laaksot, joista muodostuvat alueen kaikki valuma-alueet. Trote del Trentino -kirjolohen tuotantoalueen ilmasto on tyypillinen Alppien alueelle. Siellä sataa usein – talvisin lumisateet ovat yleisiä – ja lämpötilat ovat viileitä myös kesällä. Kirjolohen tuotantoon käytettävä vesi on peräisin alueen lumikentiltä ja jäätiköiltä. Yksilöidyn alueen ilmastolliset ja hydrogeologiset ominaispiirteet, joita ei voida siirtää muualle tai jäljitellä muualla, antavat Trote del Trentino -kirjolohelle erityisominaisuudet, jotka erottavat sen muista vastaavista tuotteista. Trenton alueen lähdeveden kemiallinen koostumus sisältää eurooppalaista keskiarvoa vähemmän hivenaineita (magnesiumia, natriumia, kaliumia), minkä vuoksi vesi on erinomaisen suotuisaa kirjolohen kehittymiselle. Vesistöt, joista Trenton alueen kalanviljelylaitokset saavat vetensä, ovat biologiselta laadultaan erinomaisia; niiden bioottinen indeksi on yli 8, mikä vastaa laatuluokkaa I tai II.

SMM-tuotteen ”Trote del Trentino” rekisteröintihakemus on perusteltu, koska kyseinen tuote erottuu muista samaan tavaraluokkaan kuuluvista tuotteista hyvin pienen kuntokertoimensa ja rasvapitoisuutensa vuoksi. Lisäksi liha on kiinteää, pehmeää, vähärasvaista, hienostuneesti kalan makuista ja makean veden tuoksuista sekä vailla mutaista jälkimakua, jota usein esiintyy viljellyssä kirjolohessa.

Trote del Trentino -kirjolohen erityisominaisuudet johtuvat ennen muuta viljelyyn käytetystä, alueen lumikentiltä ja jäätiköiltä peräisin olevasta vedestä, jota on saatavilla runsaasti ja jonka happipitoisuus on hyvin korkea, kemiallis-fysikaalis-biologinen laatu hyvä ja keskilämpötila alhainen (marraskuusta maaliskuuhun yleensä alle 12 °C).

Kylmä, vähäravinteinen vesi hidastaa kasvua, ja vaikka tämä alentaakin tuotannon määrää, se toisaalta parantaa lihan laatuominaisuuksia, kuten alhaista kuntokerrointa ja rasvapitoisuutta. Hyvän vesitilanteen ja kaltevan pinnanmuodostuksen ansiosta suurin osa Trenton alueen kalanviljelystä tapahtuu eri tasoilla sijaitsevissa altaissa, jolloin veteen siirtyy happea luonnollisella tavalla. Veden hyvä laatu estää myös sellaisten levien ja ei-toivottujen mikrobien leviämisen, joiden metaboliitit aiheuttavat epämiellyttäviä makuja, muun muassa mudan makua, joka johtuu liiallisesta geosmiinista.

Tuotantoympäristön ilmasto-olosuhteet sekä inhimillinen panostus kalanviljelylaitosten hoitamiseen yhdistävät Trote del Trentino -kirjolohen sen maantieteelliseen tuotantoalueeseen.

Trote del Trentino -kirjolohen viljelyä on harjoitettu jo kauan, ja se perustuu pitkiin, aikojen myötä vakiintuneisiin perinteisiin. Kasvatus altaissa alkoi 1800-luvulla, kun vuonna 1879 perustettiin Torbolen kalanviljelylaitos, jonka tavoitteena oli kalanviljelykäytännön levittäminen ja luonnollisten vesistöjen kalakannan lisääminen poikasistutusten avulla. Ensimmäiset yksityiset kalanviljelylaitokset perustettiin vuonna 1891 Predazzoon, vuonna 1902 Giustinoon ja vuonna 1926 Tioneen, ja niiden määrä lisääntyi lisääntymistään toisen maailmansodan jälkeen. Vuosien ajan niissä on ylläpidetty omia erillisiä lisääntymiskantojaan, joita on tarvittaessa uudistettu muista laitoksista tai luonnosta peräsin olevilla kannoilla, jolloin laitoksessa kasvatettujen yksilöiden tyypilliset ominaisuudet siirtyvät niiden jälkikasvuun.

Perinne vakiintui, kun vuonna 1975 perustettiin Trenton kirjolohenkasvattajien yhdistys (Associazione dei Troticoltori Trentini), joka on vaikuttanut merkittävästi kirjolohenviljelyn elpymiseen tuotantoalueella. Nimi ”Trote del Trentino” on tullut vahvasti osaksi yleistä ja kaupallista kielenkäyttöä, mikä ilmenee selvästi kauppalaskuista, etiketeistä ja mainoksista.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

Eritelmän täydellinen teksti on saatavissa internetosoitteessa

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön verkkosivustolle (www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Qualità” (ylhäällä oikealla), sen jälkeen ”Prodotti DOP IGP STG” (vasemmassa reunassa) ja lopuksi ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---