# Uradni list C 416/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 416 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6413. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 416

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6413. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2021/C 416/01 | Stališče Sveta (EU) št. 35/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki s strani nekaterih podjetij in podružnic Svet sprejel dne 28. septembra 2021 (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 416/02 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 35/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki s strani nekaterih podjetij in podružnic | 15 |

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2021/C 416/01

Stališče Sveta (EU) št. 35/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki s strani nekaterih podjetij in podružnic Svet sprejel dne 28. septembra 2021 (
  1
  )

1

1

2021/C 416/02

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 35/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki s strani nekaterih podjetij in podružnic

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 416/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 416/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 35/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki s strani nekaterih podjetij in podružnic

Svet sprejel dne 28. septembra 2021

2021/C 416/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 50(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Preglednost je ključna za dobro delovanje notranjega trga. Komisija je v svojih sporočilih z dne 27. oktobra 2015 z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2016 – Čas je za drugačen pristop“ in z dne 16. decembra 2014 z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2015 – Nov začetek“ kot prioriteto opredelila potrebo po odzivu na poziv državljanov Unije k pravičnosti in preglednosti ter potrebo po delovanju Unije kot globalnega vzorčnega modela. Ključnega pomena je, da se pri prizadevanjih za večjo preglednost upošteva vzajemnost med konkurenti. |
| --- | --- |

(1)

Preglednost je ključna za dobro delovanje notranjega trga. Komisija je v svojih sporočilih z dne 27. oktobra 2015 z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2016 – Čas je za drugačen pristop“ in z dne 16. decembra 2014 z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2015 – Nov začetek“ kot prioriteto opredelila potrebo po odzivu na poziv državljanov Unije k pravičnosti in preglednosti ter potrebo po delovanju Unije kot globalnega vzorčnega modela. Ključnega pomena je, da se pri prizadevanjih za večjo preglednost upošteva vzajemnost med konkurenti.

| (2) | V svoji resoluciji z dne 14. marca 2019 (3) je Evropski parlament poudaril potrebo po ambicioznem javnem poročanju po državah, kot sredstvu za povečanje preglednosti podjetij in krepitev javnega nadzora. Vzporedno z delom, ki ga je Svet opravil v boju proti izogibanju davkom od dohodkov pravnih oseb, je treba okrepiti javni nadzor nad davki od dohodkov pravnih oseb multinacionalnih podjetij, ki poslujejo v Uniji, da bi se dodatno spodbudila preglednost in družbena odgovornost podjetij, s čimer bi se prispevalo k blaginji naših družb. Takšen nadzor je treba zagotoviti tudi za spodbujanje bolj informirane javne razprave, zlasti o ravni izpolnjevanja davčnih obveznosti nekaterih multinacionalnih podjetij, ki poslujejo v Uniji, in učinku izpolnjevanja davčnih obveznosti na realno gospodarstvo. Opredelitev skupnih pravil o preglednosti davka od dohodkov pravnih oseb bi bila tudi v splošnem gospodarskem interesu, saj bi zagotovila enakovredne zaščitne ukrepe v vsej Uniji za splošno zaščito vlagateljev, upnikov in drugih tretjih strani, s tem pa prispevala k ponovni pridobitvi zaupanja državljanov Unije v pravičnost nacionalnih davčnih sistemov. Takšen javni nadzor je mogoče doseči s poročanjem o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ne glede na to, kje ima sedež končno obvladujoče podjetje multinacionalne skupine podjetij. |
| --- | --- |

(2)

V svoji resoluciji z dne 14. marca 2019 (3) je Evropski parlament poudaril potrebo po ambicioznem javnem poročanju po državah, kot sredstvu za povečanje preglednosti podjetij in krepitev javnega nadzora. Vzporedno z delom, ki ga je Svet opravil v boju proti izogibanju davkom od dohodkov pravnih oseb, je treba okrepiti javni nadzor nad davki od dohodkov pravnih oseb multinacionalnih podjetij, ki poslujejo v Uniji, da bi se dodatno spodbudila preglednost in družbena odgovornost podjetij, s čimer bi se prispevalo k blaginji naših družb. Takšen nadzor je treba zagotoviti tudi za spodbujanje bolj informirane javne razprave, zlasti o ravni izpolnjevanja davčnih obveznosti nekaterih multinacionalnih podjetij, ki poslujejo v Uniji, in učinku izpolnjevanja davčnih obveznosti na realno gospodarstvo. Opredelitev skupnih pravil o preglednosti davka od dohodkov pravnih oseb bi bila tudi v splošnem gospodarskem interesu, saj bi zagotovila enakovredne zaščitne ukrepe v vsej Uniji za splošno zaščito vlagateljev, upnikov in drugih tretjih strani, s tem pa prispevala k ponovni pridobitvi zaupanja državljanov Unije v pravičnost nacionalnih davčnih sistemov. Takšen javni nadzor je mogoče doseči s poročanjem o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ne glede na to, kje ima sedež končno obvladujoče podjetje multinacionalne skupine podjetij.

| (3) | Javno poročanje po državah je učinkovito in ustrezno orodje za povečanje preglednosti v zvezi z dejavnostmi multinacionalnih podjetij in za omogočanje, da lahko javnost oceni učinek teh dejavnosti na realno gospodarstvo. Poleg tega izboljšuje zmožnost delničarjev, da pravilno ocenijo tveganja, ki jih prevzemajo podjetja, vodi do naložbenih strategij, ki temeljijo na točnih informacijah, in povečuje zmožnost nosilcev odločanja, da ocenijo učinkovitost in vpliv nacionalne zakonodaje. Javni nadzor bi bilo treba izvajati brez škodovanja naložbenemu okolju v Uniji ali konkurenčnosti podjetij Unije, vključno z malimi in srednjimi podjetji, kot so določena v Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(3)

Javno poročanje po državah je učinkovito in ustrezno orodje za povečanje preglednosti v zvezi z dejavnostmi multinacionalnih podjetij in za omogočanje, da lahko javnost oceni učinek teh dejavnosti na realno gospodarstvo. Poleg tega izboljšuje zmožnost delničarjev, da pravilno ocenijo tveganja, ki jih prevzemajo podjetja, vodi do naložbenih strategij, ki temeljijo na točnih informacijah, in povečuje zmožnost nosilcev odločanja, da ocenijo učinkovitost in vpliv nacionalne zakonodaje. Javni nadzor bi bilo treba izvajati brez škodovanja naložbenemu okolju v Uniji ali konkurenčnosti podjetij Unije, vključno z malimi in srednjimi podjetji, kot so določena v Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (4) | Javno poročanje po državah bo verjetno pozitivno vplivalo tudi na pravice zaposlenih do obveščanja in posvetovanja, kot so določene v Direktivi 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), z izboljšanjem znanja o dejavnostih podjetij, pa tudi na kakovost dialoga, ki poteka znotraj podjetij. |
| --- | --- |

(4)

Javno poročanje po državah bo verjetno pozitivno vplivalo tudi na pravice zaposlenih do obveščanja in posvetovanja, kot so določene v Direktivi 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), z izboljšanjem znanja o dejavnostih podjetij, pa tudi na kakovost dialoga, ki poteka znotraj podjetij.

| (5) | Po Sklepih Evropskega sveta z dne 22. maja 2013 je bila v Direktivo 2013/34/EU vstavljena klavzula o pregledu. Ta klavzula o pregledu je zahtevala, da Komisija preuči možnost uvedbe obveznosti letnega poročanja po državah za velika podjetja v dodatnih industrijskih sektorjih, pri čemer upošteva razvoj v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in rezultate povezanih evropskih pobud. |
| --- | --- |

(5)

Po Sklepih Evropskega sveta z dne 22. maja 2013 je bila v Direktivo 2013/34/EU vstavljena klavzula o pregledu. Ta klavzula o pregledu je zahtevala, da Komisija preuči možnost uvedbe obveznosti letnega poročanja po državah za velika podjetja v dodatnih industrijskih sektorjih, pri čemer upošteva razvoj v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in rezultate povezanih evropskih pobud.

| (6) | Unija je javno poročanje po državah že uvedla za bančni sektor, in sicer z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), pa tudi za ekstraktivno in gozdarsko industrijo z Direktivo 2013/34/EU. |
| --- | --- |

(6)

Unija je javno poročanje po državah že uvedla za bančni sektor, in sicer z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), pa tudi za ekstraktivno in gozdarsko industrijo z Direktivo 2013/34/EU.

| (7) | Z uvedbo javnega poročanja po državah s to direktivo Unija postaja vodilna v svetu pri spodbujanju finančne preglednosti in preglednosti podjetij. |
| --- | --- |

(7)

Z uvedbo javnega poročanja po državah s to direktivo Unija postaja vodilna v svetu pri spodbujanju finančne preglednosti in preglednosti podjetij.

| (8) | Več preglednosti pri razkrivanju finančnih podatkov bo koristilo vsem, saj bo s tem civilna družba bolj vključena, zaposleni bolje obveščeni in vlagatelji bolj naklonjeni tveganjem. Poleg tega bodo podjetja imela koristi od boljših odnosov z deležniki, kar bo vodilo do večje stabilnosti in lažjega dostopa do financiranja zaradi jasnejšega profila tveganja in boljšega ugleda. |
| --- | --- |

(8)

Več preglednosti pri razkrivanju finančnih podatkov bo koristilo vsem, saj bo s tem civilna družba bolj vključena, zaposleni bolje obveščeni in vlagatelji bolj naklonjeni tveganjem. Poleg tega bodo podjetja imela koristi od boljših odnosov z deležniki, kar bo vodilo do večje stabilnosti in lažjega dostopa do financiranja zaradi jasnejšega profila tveganja in boljšega ugleda.

| (9) | V svojem sporočilu z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14“, je Komisija družbeno odgovornost gospodarskih družb opredelila kot odgovornost podjetij za njihov vpliv na družbo. Družbeno odgovornost podjetij bi morale voditi družbe. Javni organi lahko zagotavljajo podporo s premišljeno kombinacijo prostovoljnih ukrepov politike in po potrebi z dopolnilnimi predpisi. Podjetja lahko presežejo spoštovanje zakonov in postanejo družbeno odgovorna z vključevanjem socialnih, okoljskih, etičnih in potrošniških vprašanj ter vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami v poslovno strategijo in dejavnosti. |
| --- | --- |

(9)

V svojem sporočilu z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14“, je Komisija družbeno odgovornost gospodarskih družb opredelila kot odgovornost podjetij za njihov vpliv na družbo. Družbeno odgovornost podjetij bi morale voditi družbe. Javni organi lahko zagotavljajo podporo s premišljeno kombinacijo prostovoljnih ukrepov politike in po potrebi z dopolnilnimi predpisi. Podjetja lahko presežejo spoštovanje zakonov in postanejo družbeno odgovorna z vključevanjem socialnih, okoljskih, etičnih in potrošniških vprašanj ter vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami v poslovno strategijo in dejavnosti.

| (10) | Javnosti je treba omogočiti, da nadzoruje vse dejavnosti skupine podjetij, če ima skupina določene vrste subjektov s sedežem v Uniji. Kar zadeva skupine, ki v Uniji poslujejo zgolj prek odvisnih podjetij ali podružnic, bi morala ta odvisna podjetja in podružnice objaviti poročilo končnega obvladujočega podjetja in omogočiti dostop do njega. Če te informacije ali poročilo niso na voljo ali če končno obvladujoče podjetje odvisnim podjetjem ali podružnicam ne zagotovi vseh zahtevanih informacij, bi morala odvisna podjetja in podružnice pripraviti, objaviti in omogočiti dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki vsebuje vse informacije, ki jih imajo na voljo, so jih prejele ali pridobile, skupaj z izjavo, da končno obvladujoče podjetje potrebnih informacij ni dalo na voljo. Vendar bi bilo treba zaradi sorazmernosti in učinkovitosti, obveznost objave in omogočanja dostopa do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki omejiti na srednja in velika odvisna podjetja s sedežem v Uniji in na podružnice primerljive velikosti, odprte v Uniji. Področje uporabe Direktive 2013/34/EU bi bilo zato treba ustrezno razširiti na podružnice, ki jih v državi članici odpre podjetje s sedežem zunaj Unije in s pravno obliko, ki je primerljiva z vrstami podjetij s seznama v Prilogi I k Direktivi 2013/34/EU. Za podružnice, ki so se zaprle kot je navedeno v členu 37, točka (k), Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ne bi smele več veljati obveznosti poročanja iz te direktive. |
| --- | --- |

(10)

Javnosti je treba omogočiti, da nadzoruje vse dejavnosti skupine podjetij, če ima skupina določene vrste subjektov s sedežem v Uniji. Kar zadeva skupine, ki v Uniji poslujejo zgolj prek odvisnih podjetij ali podružnic, bi morala ta odvisna podjetja in podružnice objaviti poročilo končnega obvladujočega podjetja in omogočiti dostop do njega. Če te informacije ali poročilo niso na voljo ali če končno obvladujoče podjetje odvisnim podjetjem ali podružnicam ne zagotovi vseh zahtevanih informacij, bi morala odvisna podjetja in podružnice pripraviti, objaviti in omogočiti dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki vsebuje vse informacije, ki jih imajo na voljo, so jih prejele ali pridobile, skupaj z izjavo, da končno obvladujoče podjetje potrebnih informacij ni dalo na voljo. Vendar bi bilo treba zaradi sorazmernosti in učinkovitosti, obveznost objave in omogočanja dostopa do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki omejiti na srednja in velika odvisna podjetja s sedežem v Uniji in na podružnice primerljive velikosti, odprte v Uniji. Področje uporabe Direktive 2013/34/EU bi bilo zato treba ustrezno razširiti na podružnice, ki jih v državi članici odpre podjetje s sedežem zunaj Unije in s pravno obliko, ki je primerljiva z vrstami podjetij s seznama v Prilogi I k Direktivi 2013/34/EU. Za podružnice, ki so se zaprle kot je navedeno v členu 37, točka (k), Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ne bi smele več veljati obveznosti poročanja iz te direktive.

| (11) | Multinacionalne skupine in po potrebi nekatera samostojna podjetja bi morali javnosti predložiti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, kadar v obdobju dveh zaporednih poslovnih let presegajo določeno velikost glede na znesek prihodkov, odvisno od konsolidiranega prihodka skupine ali prihodka samostojnega podjetja. Takšna obveznost bi se simetrično morala prenehati uporabljati, kadar ti prihodki ne bi več presegali zadevnega zneska v obdobju dveh zaporednih poslovnih let. V takih primerih bi za multinacionalno skupino podjetij ali samostojno podjetje še vedno morala veljati obveznost poročanja za prvo poslovno leto, ki sledi zadnjemu poslovnemu letu, v katerem so prihodki presegli zadevni znesek. Za takšno multinacionalno skupino ali samostojno podjetje bi obveznost poročanja morala ponovno začeti veljati, kadar bi njihovi prihodki spet presegli zadevni znesek v obdobju dveh zaporednih poslovnih let. Zaradi velike raznovrstnosti okvirov računovodskega poročanja, ki jih lahko upoštevajo računovodski izkazi, bi moral imeti, za namene določanja področja uporabe, za podjetja, za katera velja zakonodaja države članice, prihodek enak pomen kot čisti prihodek in bi ga bilo treba razumeti skladno z nacionalnim okvirom računovodskega poročanja te države članice. Člen 43(2), točka (c), Direktive Sveta 86/635/EGS (8) in člen 66(2) Direktive Sveta 91/674/EGS (9) vsebujeta opredelitve za določitev čistega prihodka kreditne institucije oziroma zavarovalnice. Za druga podjetja bi bilo treba prihodek oceniti v skladu z okvirom računovodskega poročanja, na podlagi katerega so pripravljeni njihovi računovodski izkazi. Vendar bi se morala za namene vsebine poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki uporabljati drugačna opredelitev prihodka. |
| --- | --- |

(11)

Multinacionalne skupine in po potrebi nekatera samostojna podjetja bi morali javnosti predložiti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, kadar v obdobju dveh zaporednih poslovnih let presegajo določeno velikost glede na znesek prihodkov, odvisno od konsolidiranega prihodka skupine ali prihodka samostojnega podjetja. Takšna obveznost bi se simetrično morala prenehati uporabljati, kadar ti prihodki ne bi več presegali zadevnega zneska v obdobju dveh zaporednih poslovnih let. V takih primerih bi za multinacionalno skupino podjetij ali samostojno podjetje še vedno morala veljati obveznost poročanja za prvo poslovno leto, ki sledi zadnjemu poslovnemu letu, v katerem so prihodki presegli zadevni znesek. Za takšno multinacionalno skupino ali samostojno podjetje bi obveznost poročanja morala ponovno začeti veljati, kadar bi njihovi prihodki spet presegli zadevni znesek v obdobju dveh zaporednih poslovnih let. Zaradi velike raznovrstnosti okvirov računovodskega poročanja, ki jih lahko upoštevajo računovodski izkazi, bi moral imeti, za namene določanja področja uporabe, za podjetja, za katera velja zakonodaja države članice, prihodek enak pomen kot čisti prihodek in bi ga bilo treba razumeti skladno z nacionalnim okvirom računovodskega poročanja te države članice. Člen 43(2), točka (c), Direktive Sveta 86/635/EGS (8) in člen 66(2) Direktive Sveta 91/674/EGS (9) vsebujeta opredelitve za določitev čistega prihodka kreditne institucije oziroma zavarovalnice. Za druga podjetja bi bilo treba prihodek oceniti v skladu z okvirom računovodskega poročanja, na podlagi katerega so pripravljeni njihovi računovodski izkazi. Vendar bi se morala za namene vsebine poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki uporabljati drugačna opredelitev prihodka.

| (12) | V izogib podvajanju poročanja za bančni sektor bi bilo treba končna obvladujoča podjetja in samostojna podjetja, za katera velja Direktiva 2013/36/EU in ki v svoje poročilo, pripravljeno v skladu s členom 89 navedene direktive, vključijo vse svoje dejavnosti in po potrebi vse dejavnosti svojih povezanih podjetij, vključenih v njihove konsolidirane računovodske izkaze, vključno z dejavnostmi, za katere ne veljajo določbe dela 3, naslov 1, poglavje 2, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), izvzeti iz zahtev poročanja iz te direktive. |
| --- | --- |

(12)

V izogib podvajanju poročanja za bančni sektor bi bilo treba končna obvladujoča podjetja in samostojna podjetja, za katera velja Direktiva 2013/36/EU in ki v svoje poročilo, pripravljeno v skladu s členom 89 navedene direktive, vključijo vse svoje dejavnosti in po potrebi vse dejavnosti svojih povezanih podjetij, vključenih v njihove konsolidirane računovodske izkaze, vključno z dejavnostmi, za katere ne veljajo določbe dela 3, naslov 1, poglavje 2, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), izvzeti iz zahtev poročanja iz te direktive.

| (13) | Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi moralo, po potrebi, za zadevno poslovno leto vsebovati seznam vseh odvisnih podjetij s sedežem v Uniji ali v davčnih jurisdikcijah iz Priloge I in, po potrebi, iz Priloge II k relevantni različici Sklepov Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. V izogib ustvarjanju upravnega bremena bi moralo končno obvladujoče podjetje imeti možnost, da se zanese na seznam odvisnih podjetij, vključen v konsolidirane računovodske izkaze končnega obvladujočega podjetja. Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi moralo vsebovati tudi informacije v zvezi z vsemi dejavnostmi vseh povezanih podjetij skupine, ki so konsolidirane v računovodskih izkazih končnega obvladujočega podjetja ali, odvisno od okoliščin, v zvezi z vsemi dejavnostmi samostojnega podjetja. Informacije bi morale biti omejene na tisto, kar je potrebno, da se omogoči učinkovit javni nadzor, tako da razkritje ne povzroči nesorazmernih tveganj ali škode za podjetja z vidika konkurenčnosti ali napačnih razlag v zvezi z zadevnimi podjetji. Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi moralo biti na voljo najpozneje 12 mesecev po datumu bilance stanja. Morebitna krajša obdobja za objavo računovodskih izkazov se ne bi smela uporabljati za poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki. Določbe, uvedene s to direktivo, ne vplivajo na določbe Direktive 2013/34/EU o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

(13)

Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi moralo, po potrebi, za zadevno poslovno leto vsebovati seznam vseh odvisnih podjetij s sedežem v Uniji ali v davčnih jurisdikcijah iz Priloge I in, po potrebi, iz Priloge II k relevantni različici Sklepov Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. V izogib ustvarjanju upravnega bremena bi moralo končno obvladujoče podjetje imeti možnost, da se zanese na seznam odvisnih podjetij, vključen v konsolidirane računovodske izkaze končnega obvladujočega podjetja. Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi moralo vsebovati tudi informacije v zvezi z vsemi dejavnostmi vseh povezanih podjetij skupine, ki so konsolidirane v računovodskih izkazih končnega obvladujočega podjetja ali, odvisno od okoliščin, v zvezi z vsemi dejavnostmi samostojnega podjetja. Informacije bi morale biti omejene na tisto, kar je potrebno, da se omogoči učinkovit javni nadzor, tako da razkritje ne povzroči nesorazmernih tveganj ali škode za podjetja z vidika konkurenčnosti ali napačnih razlag v zvezi z zadevnimi podjetji. Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi moralo biti na voljo najpozneje 12 mesecev po datumu bilance stanja. Morebitna krajša obdobja za objavo računovodskih izkazov se ne bi smela uporabljati za poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki. Določbe, uvedene s to direktivo, ne vplivajo na določbe Direktive 2013/34/EU o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih.

| (14) | Da bi se podjetja izognila ustvarjanju upravnega bremena, bi morala biti pri pripravi poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki v skladu s to direktivo upravičena, da informacije predložijo na podlagi navodil za poročanje, določenih v Prilogi III, oddelek III, dela B in C, k Direktivi Sveta 2011/16/EU (11). V poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi bilo treba opredeliti, kateri okvir poročanja je bil uporabljen. Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi lahko poleg tega vključevalo splošen opis z obrazložitvijo v primeru obstoja bistvenih odstopanj na ravni skupine med obračunanim in plačanim davkom, ter pri tem upoštevati ustrezne zneske iz preteklih poslovnih let. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se podjetja izognila ustvarjanju upravnega bremena, bi morala biti pri pripravi poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki v skladu s to direktivo upravičena, da informacije predložijo na podlagi navodil za poročanje, določenih v Prilogi III, oddelek III, dela B in C, k Direktivi Sveta 2011/16/EU (11). V poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi bilo treba opredeliti, kateri okvir poročanja je bil uporabljen. Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi lahko poleg tega vključevalo splošen opis z obrazložitvijo v primeru obstoja bistvenih odstopanj na ravni skupine med obračunanim in plačanim davkom, ter pri tem upoštevati ustrezne zneske iz preteklih poslovnih let.

| (15) | Pomembno je zagotoviti, da so podatki primerljivi. Komisiji bi bilo treba v ta namen podeliti izvedbena pooblastila za določitev skupne predloge in strojno berljivih elektronskih oblik poročanja za predložitev poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki v skladu s to direktivo. Pri določitvi te predloge in teh oblik poročanja bi morala Komisija upoštevati napredek na področju digitalizacije in dostopnosti informacij, ki jih objavljajo podjetja, zlasti v zvezi z razvojem enotne evropske točke dostopa, kot je predlagala v svojem sporočilu z naslovom „Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt“. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(15)

Pomembno je zagotoviti, da so podatki primerljivi. Komisiji bi bilo treba v ta namen podeliti izvedbena pooblastila za določitev skupne predloge in strojno berljivih elektronskih oblik poročanja za predložitev poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki v skladu s to direktivo. Pri določitvi te predloge in teh oblik poročanja bi morala Komisija upoštevati napredek na področju digitalizacije in dostopnosti informacij, ki jih objavljajo podjetja, zlasti v zvezi z razvojem enotne evropske točke dostopa, kot je predlagala v svojem sporočilu z naslovom „Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt“. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (16) | Za zagotovitev, da obstaja ustrezna raven podrobnosti informacij, na podlagi katere lahko državljani bolje ocenijo prispevek multinacionalnih podjetij k družbeni blaginji v vsaki posamezni državi članici, bi morale biti informacije razčlenjene po državah članicah. Poleg tega bi morale biti zelo podrobne tudi informacije o dejavnostih multinacionalnih podjetij, kar zadeva nekatere davčne jurisdikcije tretjih držav, ki predstavljajo poseben izziv. Za vse druge dejavnosti v tretjih državah bi bilo treba informacije navesti na zbirni osnovi, razen če podjetje želi predložiti podrobnejše informacije. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev, da obstaja ustrezna raven podrobnosti informacij, na podlagi katere lahko državljani bolje ocenijo prispevek multinacionalnih podjetij k družbeni blaginji v vsaki posamezni državi članici, bi morale biti informacije razčlenjene po državah članicah. Poleg tega bi morale biti zelo podrobne tudi informacije o dejavnostih multinacionalnih podjetij, kar zadeva nekatere davčne jurisdikcije tretjih držav, ki predstavljajo poseben izziv. Za vse druge dejavnosti v tretjih državah bi bilo treba informacije navesti na zbirni osnovi, razen če podjetje želi predložiti podrobnejše informacije.

| (17) | Za določene davčne jurisdikcije bi bilo treba navesti zelo podrobne informacije. V poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi bilo treba vedno razkriti informacije za vsako posamezno jurisdikcijo, ki je vključena v prilogah k Sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (13) in njune poznejše posodobitve, ki so posebej odobrene dvakrat letno, običajno februarja in oktobra, in objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije. V Prilogi I k tem sklepom Sveta je prikazan „Seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene“, v Prilogi II pa je prikazano „Trenutno stanje sodelovanja z EU na področju zavez, ki so jih jurisdikcije, ki so pripravljene sodelovati, sprejele za izvajanje načel dobrega davčnega upravljanja“. V zvezi s Prilogo I so jurisdikcije, ki bi se morale upoštevati, tiste, ki so bile na seznamu 1. marca poslovnega leta, za katero je treba pripraviti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki. V zvezi s Prilogo II so jurisdikcije, ki bi se morale upoštevati, tiste, ki so bile navedene v tej prilogi 1. marca poslovnega leta, za katero je treba pripraviti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki in 1. marca predhodnega poslovnega leta. |
| --- | --- |

(17)

Za določene davčne jurisdikcije bi bilo treba navesti zelo podrobne informacije. V poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki bi bilo treba vedno razkriti informacije za vsako posamezno jurisdikcijo, ki je vključena v prilogah k Sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (13) in njune poznejše posodobitve, ki so posebej odobrene dvakrat letno, običajno februarja in oktobra, in objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije. V Prilogi I k tem sklepom Sveta je prikazan „Seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene“, v Prilogi II pa je prikazano „Trenutno stanje sodelovanja z EU na področju zavez, ki so jih jurisdikcije, ki so pripravljene sodelovati, sprejele za izvajanje načel dobrega davčnega upravljanja“. V zvezi s Prilogo I so jurisdikcije, ki bi se morale upoštevati, tiste, ki so bile na seznamu 1. marca poslovnega leta, za katero je treba pripraviti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki. V zvezi s Prilogo II so jurisdikcije, ki bi se morale upoštevati, tiste, ki so bile navedene v tej prilogi 1. marca poslovnega leta, za katero je treba pripraviti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki in 1. marca predhodnega poslovnega leta.

| (18) | Neposredno razkritje podatkov, ki jih je treba vključiti v poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, bi lahko v nekaterih primerih resno škodovalo poslovnemu položaju podjetja. Zato bi morale imeti države članice možnost, da podjetjem dovolijo, da razkritje določenih elementov informacij odložijo za omejeno število let, pod pogojem, da jasno razkrijejo obstoj tega odloga, v poročilu navedejo utemeljeno obrazložitev in utemeljitev podprejo z dokumenti. Informacije, ki so jih podjetja izpustila, bi bilo treba razkriti v poznejšem poročilu. Informacije o davčnih jurisdikcijah, vključenih v prilogah I in II k Sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, se nikoli ne bi smele izpustiti. |
| --- | --- |

(18)

Neposredno razkritje podatkov, ki jih je treba vključiti v poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, bi lahko v nekaterih primerih resno škodovalo poslovnemu položaju podjetja. Zato bi morale imeti države članice možnost, da podjetjem dovolijo, da razkritje določenih elementov informacij odložijo za omejeno število let, pod pogojem, da jasno razkrijejo obstoj tega odloga, v poročilu navedejo utemeljeno obrazložitev in utemeljitev podprejo z dokumenti. Informacije, ki so jih podjetja izpustila, bi bilo treba razkriti v poznejšem poročilu. Informacije o davčnih jurisdikcijah, vključenih v prilogah I in II k Sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, se nikoli ne bi smele izpustiti.

| (19) | Da se okrepita preglednost in družbena odgovornost podjetij do vlagateljev, upnikov, drugih tretjih strani in širše javnosti ter zagotovi ustrezno upravljanje, bi morali biti člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov končnega obvladujočega podjetja ali samostojnega podjetja, ki ima sedež v Uniji, in za katerega velja obveznost, da pripravi, objavi in omogoči dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, skupno odgovorni za zagotovitev skladnosti z obveznostmi poročanja v skladu s to direktivo. Glede na to, da lahko člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov odvisnih podjetij, ki imajo sedež v Uniji in ki jih nadzira končno obvladujoče podjetje s sedežem zunaj Unije, ali oseba oziroma osebe, odgovorne za izvajanje formalnosti v zvezi z razkritjem za podružnico, le omejeno poznajo vsebino poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki ga pripravi končno obvladujoče podjetje, ali lahko imajo le omejeno možnost prejeti take informacije ali poročilo od končnega obvladujočega podjetja, bi morali biti ti člani ali te osebe odgovorni za zagotovitev, da je bilo poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki njihovega končnega obvladujočega podjetja ali samostojnega podjetja po njihovem najboljšem vedenju in sposobnostih pripravljeno in objavljeno na način, ki je skladen s to direktivo, oziroma da je odvisno podjetje ali podružnica pripravila, objavila in omogočila dostop do vseh informacij, ki jih ima na voljo, jih je prejela ali pridobila v skladu s to direktivo. Kadar so informacije ali poročilo nepopolni, bi se morala odgovornost teh članov ali teh oseb razširiti na objavo izjave, v kateri se navede, da končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje ni dalo na voljo potrebnih informacij. |
| --- | --- |

(19)

Da se okrepita preglednost in družbena odgovornost podjetij do vlagateljev, upnikov, drugih tretjih strani in širše javnosti ter zagotovi ustrezno upravljanje, bi morali biti člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov končnega obvladujočega podjetja ali samostojnega podjetja, ki ima sedež v Uniji, in za katerega velja obveznost, da pripravi, objavi in omogoči dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, skupno odgovorni za zagotovitev skladnosti z obveznostmi poročanja v skladu s to direktivo. Glede na to, da lahko člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov odvisnih podjetij, ki imajo sedež v Uniji in ki jih nadzira končno obvladujoče podjetje s sedežem zunaj Unije, ali oseba oziroma osebe, odgovorne za izvajanje formalnosti v zvezi z razkritjem za podružnico, le omejeno poznajo vsebino poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki ga pripravi končno obvladujoče podjetje, ali lahko imajo le omejeno možnost prejeti take informacije ali poročilo od končnega obvladujočega podjetja, bi morali biti ti člani ali te osebe odgovorni za zagotovitev, da je bilo poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki njihovega končnega obvladujočega podjetja ali samostojnega podjetja po njihovem najboljšem vedenju in sposobnostih pripravljeno in objavljeno na način, ki je skladen s to direktivo, oziroma da je odvisno podjetje ali podružnica pripravila, objavila in omogočila dostop do vseh informacij, ki jih ima na voljo, jih je prejela ali pridobila v skladu s to direktivo. Kadar so informacije ali poročilo nepopolni, bi se morala odgovornost teh članov ali teh oseb razširiti na objavo izjave, v kateri se navede, da končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje ni dalo na voljo potrebnih informacij.

| (20) | Da bi zagotovile, da se javnost zaveda obsega obveznosti poročanja, uvedene v Direktivo 2013/34/EU s to direktivo, in spoštovanja te obveznosti, bi morale države članice zahtevati, da zakoniti revizorji in revizijska podjetja navedejo, ali je moralo podjetje objaviti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, in če, ali je bilo to poročilo objavljeno. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovile, da se javnost zaveda obsega obveznosti poročanja, uvedene v Direktivo 2013/34/EU s to direktivo, in spoštovanja te obveznosti, bi morale države članice zahtevati, da zakoniti revizorji in revizijska podjetja navedejo, ali je moralo podjetje objaviti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, in če, ali je bilo to poročilo objavljeno.

| (21) | Obveznosti držav članic, da določijo kazni in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvršujejo na podlagi Direktive 2013/34/EU, se uporabljajo za kršitve nacionalnih zakonov in predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki s strani nekaterih podjetij in podružnic. |
| --- | --- |

(21)

Obveznosti držav članic, da določijo kazni in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvršujejo na podlagi Direktive 2013/34/EU, se uporabljajo za kršitve nacionalnih zakonov in predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki s strani nekaterih podjetij in podružnic.

| (22) | Cilj te direktive je okrepitev preglednosti podjetij ter preglednosti in javnega nadzora informacij o davku od dohodkov pravnih oseb s prilagoditvijo obstoječega pravnega okvira v zvezi z obveznostmi za družbe glede objave poročil, da se zaščitijo interesi družbenikov in tretjih, v smislu člena 50(2), točka (g), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Kot je potrdilo Sodišče, zlasti v zadevi C-97/96, Verband deutscher Daihatsu-Händler (14), se člen 50(2), točka (g), PDEU nanaša na potrebo po zaščiti interesov „tretjih“ na splošno brez razlikovanja ali izključevanja katerih koli kategorij, ki spadajo pod ta izraz. Zato se izraz „tretji“ ne nanaša le na vlagatelje in upnike, pač pa tudi na druge zainteresirane tretje strani, vključno s konkurenti in širšo javnostjo. Poleg tega cilja uresničevanja svobode ustanavljanja, za kar člen 50(1) PDEU ohlapno nalaga odgovornost institucijam, ni mogoče omejiti z določbami člena 50(2) PDEU. Glede na to, da ta direktiva ureja le obveznost objave poročil o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ne pa harmonizacije davkov, je člen 50(1) PDEU primerna pravna podlaga zanjo. |
| --- | --- |

(22)

Cilj te direktive je okrepitev preglednosti podjetij ter preglednosti in javnega nadzora informacij o davku od dohodkov pravnih oseb s prilagoditvijo obstoječega pravnega okvira v zvezi z obveznostmi za družbe glede objave poročil, da se zaščitijo interesi družbenikov in tretjih, v smislu člena 50(2), točka (g), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Kot je potrdilo Sodišče, zlasti v zadevi C-97/96, Verband deutscher Daihatsu-Händler (14), se člen 50(2), točka (g), PDEU nanaša na potrebo po zaščiti interesov „tretjih“ na splošno brez razlikovanja ali izključevanja katerih koli kategorij, ki spadajo pod ta izraz. Zato se izraz „tretji“ ne nanaša le na vlagatelje in upnike, pač pa tudi na druge zainteresirane tretje strani, vključno s konkurenti in širšo javnostjo. Poleg tega cilja uresničevanja svobode ustanavljanja, za kar člen 50(1) PDEU ohlapno nalaga odgovornost institucijam, ni mogoče omejiti z določbami člena 50(2) PDEU. Glede na to, da ta direktiva ureja le obveznost objave poročil o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ne pa harmonizacije davkov, je člen 50(1) PDEU primerna pravna podlaga zanjo.

| (23) | Da se zagotovijo polno delovanje notranjega trga in enaki konkurenčni pogoji za multinacionalna podjetja iz Unije in tretjih držav, bi morala Komisija še naprej proučevati možnosti za povečanje pravičnosti in davčne preglednosti. Zlasti bi morala Komisija v okviru klavzule o pregledu preučiti, ali bi tudi popolna razčlenitev povečala učinkovitost te direktive. |
| --- | --- |

(23)

Da se zagotovijo polno delovanje notranjega trga in enaki konkurenčni pogoji za multinacionalna podjetja iz Unije in tretjih držav, bi morala Komisija še naprej proučevati možnosti za povečanje pravičnosti in davčne preglednosti. Zlasti bi morala Komisija v okviru klavzule o pregledu preučiti, ali bi tudi popolna razčlenitev povečala učinkovitost te direktive.

| (24) | Ker cilja te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi njegovega učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(24)

Ker cilja te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi njegovega učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (25) | Ta direktiva je odgovor na pomisleke, ki so jih zainteresirane strani izrazile glede potrebe po odpravi izkrivljanj na notranjem trgu brez ogrožanja konkurenčnosti Unije. Podjetjem ne bi smela povzročati nepotrebnega upravnega bremena. Na splošno je obseg informacij, ki jih je treba razkriti v okviru te direktive, sorazmeren s ciljem okrepitve preglednosti podjetij in okrepitve javnega nadzora. Ta direktiva torej spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so posebej priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(25)

Ta direktiva je odgovor na pomisleke, ki so jih zainteresirane strani izrazile glede potrebe po odpravi izkrivljanj na notranjem trgu brez ogrožanja konkurenčnosti Unije. Podjetjem ne bi smela povzročati nepotrebnega upravnega bremena. Na splošno je obseg informacij, ki jih je treba razkriti v okviru te direktive, sorazmeren s ciljem okrepitve preglednosti podjetij in okrepitve javnega nadzora. Ta direktiva torej spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so posebej priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (26) | V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (27) | Direktivo 2013/34/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(27)

Direktivo 2013/34/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2013/34/EU

Direktiva 2013/34/EU se spremeni:

| (1) | v členu 1 se vstavi naslednji odstavek:

  „1a.   Usklajevalni ukrepi, določeni v členih 48a do 48e in členu 51, se uporabljajo tudi za zakone in druge predpise držav članic v zvezi s podružnicami, ki jih v državi članici odpre podjetje, za katero ne velja pravo države članice, vendar ima pravno obliko, ki je primerljiva z vrstami podjetij s seznama v Prilogi I. Člen 2 se v zvezi s temi podružnicami uporablja v tolikšni meri, v kolikšni se zanje uporabljajo členi 48a do 48e in člen 51.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Usklajevalni ukrepi, določeni v členih 48a do 48e in členu 51, se uporabljajo tudi za zakone in druge predpise držav članic v zvezi s podružnicami, ki jih v državi članici odpre podjetje, za katero ne velja pravo države članice, vendar ima pravno obliko, ki je primerljiva z vrstami podjetij s seznama v Prilogi I. Člen 2 se v zvezi s temi podružnicami uporablja v tolikšni meri, v kolikšni se zanje uporabljajo členi 48a do 48e in člen 51.“;

| (2) | po členu 48 se vstavi naslednje poglavje:
  „POGLAVJE 10a

  POROČILO O DAVČNIH INFORMACIJAH V ZVEZI Z DOHODKI


  Člen 48a
  Opredelitev pojmov v zvezi s poročanjem o davčnih informacijah v zvezi z dohodki

  1.   V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (1) | ‚končno obvladujoče podjetje‘ pomeni podjetje, ki pripravi konsolidirane računovodske izkaze največje skupine podjetij; |
| --- | --- | --- |

(2)

po členu 48 se vstavi naslednje poglavje:

„POGLAVJE 10a

POROČILO O DAVČNIH INFORMACIJAH V ZVEZI Z DOHODKI

POROČILO O DAVČNIH INFORMACIJAH V ZVEZI Z DOHODKI

Člen 48a

Opredelitev pojmov v zvezi s poročanjem o davčnih informacijah v zvezi z dohodki

1.   V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)

‚končno obvladujoče podjetje‘ pomeni podjetje, ki pripravi konsolidirane računovodske izkaze največje skupine podjetij;

| (2) | ‚konsolidirani računovodski izkazi‘ pomeni računovodske izkaze, ki jih pripravi obvladujoče podjetje skupine, v katerih so postavke sredstev, obveznosti, kapitala, prihodkov in odhodkov predstavljene kot postavke enotnega gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

(2)

‚konsolidirani računovodski izkazi‘ pomeni računovodske izkaze, ki jih pripravi obvladujoče podjetje skupine, v katerih so postavke sredstev, obveznosti, kapitala, prihodkov in odhodkov predstavljene kot postavke enotnega gospodarskega subjekta;

| (3) | ‚davčna jurisdikcija‘ pomeni državno ali nedržavno jurisdikcijo, ki ima fiskalno avtonomijo na področju davka od dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

(3)

‚davčna jurisdikcija‘ pomeni državno ali nedržavno jurisdikcijo, ki ima fiskalno avtonomijo na področju davka od dohodkov pravnih oseb;

| (4) | ‚samostojno podjetje‘ pomeni podjetje, ki ni del skupine, kot je opredeljena v členu 2, točka 11. |
| --- | --- |

(4)

‚samostojno podjetje‘ pomeni podjetje, ki ni del skupine, kot je opredeljena v členu 2, točka 11.

2.   Za namene člena 48b te direktive ima prihodek enak pomen kot:

| (a) | ‚čisti prihodek‘ za podjetja, za katera velja pravo države članice, ki ne uporabljajo mednarodnih računovodskih standardov, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002, ali |
| --- | --- |

(a)

‚čisti prihodek‘ za podjetja, za katera velja pravo države članice, ki ne uporabljajo mednarodnih računovodskih standardov, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002, ali

| (b) | ‚prihodek‘, kot je opredeljen v okviru računovodskega poročanja ali v smislu tega okvira, na podlagi katerega se pripravijo računovodski izkazi, za druga podjetja. |
| --- | --- |

(b)

‚prihodek‘, kot je opredeljen v okviru računovodskega poročanja ali v smislu tega okvira, na podlagi katerega se pripravijo računovodski izkazi, za druga podjetja.

Člen 48b

Podjetja in podružnice z obveznostjo poročanja o davčnih informacijah v zvezi z dohodki

1.   Države članice zahtevajo, da končna obvladujoča podjetja, za katera velja nacionalno pravo, kadar konsolidirani prihodek na dan njihove bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presega skupno 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz konsolidiranih računovodskih izkazov, pripravijo, objavijo in omogočijo dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, kar zadeva zadnje od teh dveh zaporednih poslovnih let.

Države članice določijo, da za končno obvladujoče podjetje obveznosti poročanja iz prvega pododstavka ne veljajo več, kadar je skupni konsolidirani prihodek na dan njegove bilance stanja nižji od 750 000 000 EUR za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let, kot je razvidno iz njegovih konsolidiranih računovodskih izkazov.

Države članice od samostojnih podjetij, za katera velja njihovo nacionalno pravo, kadar prihodek na dan njihove bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presega skupno 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njihovih letnih računovodskih izkazov, zahtevajo, da pripravijo, objavijo in omogočijo dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, kar zadeva zadnje od teh dveh zaporednih poslovnih let.

Države članice določijo, da za samostojno podjetje obveznosti poročanja iz tretjega pododstavka ne veljajo več, kadar je skupni prihodek na dan njegove bilance stanja nižji od 750 000 000 EUR za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let, kot je razvidno iz njegovih računovodskih izkazov.

2.   Države članice določijo, da se pravilo iz odstavka 1 ne uporablja za samostojna podjetja ali končna obvladujoča podjetja in njihova povezana podjetja, kadar imajo taka podjetja, vključno s pripadajočimi podružnicami, sedež, stalno mesto poslovanja ali stalno poslovno dejavnost na ozemlju ene same države članice in v nobeni drugi davčni jurisdikciji.

3.   Države članice določijo, da se pravilo iz odstavka 1 tega člena ne uporablja za samostojna podjetja in končna obvladujoča podjetja, kadar takšna podjetja ali njihova povezana podjetja razkrijejo poročilo v skladu s členom 89 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ki zajame informacije o vseh njihovih dejavnostih in, v primeru končnih obvladujočih podjetij, vseh dejavnostih vseh povezanih podjetij, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze.

4.   Države članice zahtevajo, da srednja in velika odvisna podjetja iz člena 3(3) in (4), za katera velja njihovo nacionalno pravo in ki jih nadzira končno obvladujoče podjetje, za katerega ne velja pravo države članice, kadar konsolidirani prihodek na dan njegove bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presega skupno 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njegovih konsolidiranih računovodskih izkazov, objavijo in omogočijo dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki zadeva to končno obvladujoče podjetje, za zadnje od teh dveh zaporednih poslovnih let.

Kadar te informacije ali poročilo niso na voljo, odvisno podjetje od svojega končnega obvladujočega podjetja zahteva, da mu zagotovi vse informacije, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih obveznosti iz prvega pododstavka. Če končno obvladujoče podjetje zahtevanih informacij ne predloži, odvisno podjetje pripravi, objavi in omogoči dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki vsebuje vse informacije, ki jih ima na voljo, jih je prejelo ali pridobilo, skupaj z izjavo, da njegovo končno obvladujoče podjetje potrebnih informacij ni dalo na voljo.

Države članice določijo, da za srednja in velika odvisna podjetja obveznosti poročanja iz tega odstavka ne veljajo več, kadar je skupni konsolidirani prihodek končnega obvladujočega podjetja na dan njegove bilance stanja nižji od 750 000 000 EUR za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let, kot je razvidno iz njegovih konsolidiranih računovodskih izkazov.

5.   Države članice zahtevajo, da podružnice, ki jih na njihovem ozemlju odpre podjetje, za katero ne velja pravo države članice, objavijo in omogočijo dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki zadeva končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje iz šestega pododstavka, točka (a), in to za zadnje od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let.

Kadar te informacije ali poročilo niso na voljo, oseba oz. osebe, imenovane za izvajanje formalnosti v zvezi z razkritjem iz člena 48e(2), zahtevajo, da jim končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje iz šestega pododstavka, točka (a), predloži vse potrebne informacije, da lahko izpolnijo svoje obveznosti.

V primeru, da niso predložene vse zahtevane informacije, podružnica pripravi, objavi in omogoči dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki vsebuje vse informacije, ki jih ima na voljo, jih je prejela ali pridobila, ter izjavo, da končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje potrebnih informacij ni dalo na voljo.

Države članice določijo, da se obveznosti poročanja iz tega odstavka uporabljajo samo za podružnice, katerih čisti prihodek za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presega prag, kot je bil prenesen na podlagi člena 3(2).

Države članice določijo, da za podružnico, za katero veljajo obveznosti poročanja iz tega odstavka, zadevne obveznosti ne veljajo več, kadar je njen čisti prihodek za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let pod pragom za čisti prihodek, kot je bil prenesen na podlagi člena 3(2).

Države članice določijo, da se pravila iz tega odstavka uporabljajo za podružnico le, kadar sta izpolnjeni naslednji merili:

| (a) | podjetje, ki je odprlo podružnico, je bodisi povezano podjetje skupine, za katere končno obvladujoče podjetje ne velja pravo države članice in katere konsolidirani prihodek je na dan njene bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presegel skupno 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njenih konsolidiranih računovodskih izkazov, ali samostojno podjetje, katerega skupni prihodek je na dan njegove bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presegel skupaj 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njegovih računovodskih izkazov, in |
| --- | --- |

(a)

podjetje, ki je odprlo podružnico, je bodisi povezano podjetje skupine, za katere končno obvladujoče podjetje ne velja pravo države članice in katere konsolidirani prihodek je na dan njene bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presegel skupno 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njenih konsolidiranih računovodskih izkazov, ali samostojno podjetje, katerega skupni prihodek je na dan njegove bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presegel skupaj 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njegovih računovodskih izkazov, in

| (b) | končno obvladujoče podjetje iz točke (a) tega pododstavka nima srednjega ali velikega odvisnega podjetja, kot je navedeno v odstavku 4. |
| --- | --- |

(b)

končno obvladujoče podjetje iz točke (a) tega pododstavka nima srednjega ali velikega odvisnega podjetja, kot je navedeno v odstavku 4.

Države članice določijo, da za podružnico obveznosti poročanja iz tega odstavka ne veljajo več, kadar merilo iz točke (a) ni več izpolnjeno dve zaporedni poslovni leti.

6.   Države članice ne uporabljajo pravil iz odstavkov 4 in 5 tega člena, kadar je poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki ga pripravi končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje, za katero ne velja pravo države članice, pripravljeno na način, ki je skladen s členom 48c, in izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | javnosti je na voljo brezplačno in v elektronski obliki poročanja, ki je strojno berljiva:






  (i) | na spletnem mestu tega končnega obvladujočega podjetja ali tega samostojnega podjetja; |
| --- | --- | --- |

(a)

javnosti je na voljo brezplačno in v elektronski obliki poročanja, ki je strojno berljiva:

(i)

na spletnem mestu tega končnega obvladujočega podjetja ali tega samostojnega podjetja;

| (ii) | v vsaj v enem od uradnih jezikov Unije; |
| --- | --- |

(ii)

v vsaj v enem od uradnih jezikov Unije;

| (iii) | najpozneje v 12 mesecih po datumu bilance stanja za poslovno leto, za katero je bilo poročilo pripravljeno, in |
| --- | --- |

(iii)

najpozneje v 12 mesecih po datumu bilance stanja za poslovno leto, za katero je bilo poročilo pripravljeno, in

| (b) | v njem sta navedena ime in registrirani sedež posamičnega odvisnega podjetja ali ime in naslov posamične podružnice, za katera velja pravo države članice in ki sta objavila poročilo v skladu s členom 48d(1). |
| --- | --- |

(b)

v njem sta navedena ime in registrirani sedež posamičnega odvisnega podjetja ali ime in naslov posamične podružnice, za katera velja pravo države članice in ki sta objavila poročilo v skladu s členom 48d(1).

7.   Države članice zahtevajo, da odvisna podjetja ali podružnice, za katere ne veljajo določbe odstavkov 4 in 5 tega člena, objavijo poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki in omogočijo dostop do njega, kadar je edini namen takšnih odvisnih podjetij ali podružnic le izogibanje obveznostim poročanja iz tega poglavja.

Člen 48c

Vsebina poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki

1.   Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, zahtevano v skladu s členom 48b, mora vsebovati informacije v zvezi z vsemi dejavnostmi samostojnega podjetja ali končnega obvladujočega podjetja, vključno z dejavnostmi vseh povezanih podjetij, konsolidiranih v računovodskih izkazih za zadevno poslovno leto.

2.   Informacije iz odstavka 1 zajemajo:

| (a) | ime končnega obvladujočega podjetja ali samostojnega podjetja, zadevno poslovno leto, valuto, uporabljeno za predstavitev poročila, in po potrebi seznam vseh odvisnih podjetij, konsolidiranih v računovodskih izkazih končnega obvladujočega podjetja za zadevno poslovno leto, ki imajo sedež v Uniji ali davčnih jurisdikcijah iz prilog I in II k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene; |
| --- | --- |

(a)

ime končnega obvladujočega podjetja ali samostojnega podjetja, zadevno poslovno leto, valuto, uporabljeno za predstavitev poročila, in po potrebi seznam vseh odvisnih podjetij, konsolidiranih v računovodskih izkazih končnega obvladujočega podjetja za zadevno poslovno leto, ki imajo sedež v Uniji ali davčnih jurisdikcijah iz prilog I in II k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene;

| (b) | kratek opis vrste njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

kratek opis vrste njihovih dejavnosti;

| (c) | število zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa; |
| --- | --- |

(c)

število zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa;

| (d) | dohodki, ki se obračunajo kot:






  (i) | vsota čistih prihodkov, drugi poslovni prihodki, prihodki od deležev v kapitalu, razen dividend, prejetih od povezanih podjetij, prihodki od drugih naložb in posojil, ki so del stalnih sredstev, drugi prihodki iz obresti in podobni prihodki iz prilog V in VI k tej direktivi ali |
| --- | --- | --- |

(d)

dohodki, ki se obračunajo kot:

(i)

vsota čistih prihodkov, drugi poslovni prihodki, prihodki od deležev v kapitalu, razen dividend, prejetih od povezanih podjetij, prihodki od drugih naložb in posojil, ki so del stalnih sredstev, drugi prihodki iz obresti in podobni prihodki iz prilog V in VI k tej direktivi ali

| (ii) | prihodki, opredeljeni z okvirom računovodskega poročanja, na podlagi katerega se pripravijo računovodski izkazi, razen popravkov vrednosti in dividend, prejetih od povezanih podjetij; |
| --- | --- |

(ii)

prihodki, opredeljeni z okvirom računovodskega poročanja, na podlagi katerega se pripravijo računovodski izkazi, razen popravkov vrednosti in dividend, prejetih od povezanih podjetij;

| (e) | znesek dobička ali izgube pred davkom od dohodkov; |
| --- | --- |

(e)

znesek dobička ali izgube pred davkom od dohodkov;

| (f) | znesek davka od dohodkov, obračunanega za zadevno poslovno leto, ki se izračuna kot tekoči davčni odhodek, priznan v zvezi z obdavčljivim dobičkom ali izgubo poslovnega leta podjetij in podružnic v zadevni davčni jurisdikciji; |
| --- | --- |

(f)

znesek davka od dohodkov, obračunanega za zadevno poslovno leto, ki se izračuna kot tekoči davčni odhodek, priznan v zvezi z obdavčljivim dobičkom ali izgubo poslovnega leta podjetij in podružnic v zadevni davčni jurisdikciji;

| (g) | znesek plačanega davka od dohodkov na podlagi plačil, ki se izračuna kot znesek davka od dohodkov, ki so ga v zadevnem poslovnem letu plačala podjetja in podružnice v zadevni davčni jurisdikciji, in |
| --- | --- |

(g)

znesek plačanega davka od dohodkov na podlagi plačil, ki se izračuna kot znesek davka od dohodkov, ki so ga v zadevnem poslovnem letu plačala podjetja in podružnice v zadevni davčni jurisdikciji, in

| (h) | znesek nerazporejenega dobička ob koncu zadevnega poslovnega leta. |
| --- | --- |

(h)

znesek nerazporejenega dobička ob koncu zadevnega poslovnega leta.

Za namene točke (d) dohodki vključujejo transakcije s povezanimi strankami.

Za namene točke (f) se odmerjeni odhodek za davek nanaša le na dejavnosti podjetja v tekočem poslovnem letu in ne vključuje odloženih davkov ali rezervacij za negotove davčne obveznosti.

Za namene točke (g) plačani davki vključujejo odtegnjene davke, ki so jih druga podjetja plačala v zvezi s plačili podjetjem in podružnicam v okviru skupine.

Za namene točke (h) nerazporejeni dobiček pomeni vsoto dobičkov v preteklih poslovnih letih in zadevnem poslovnem letu, o razdelitvi katere še ni bilo odločeno. Kar zadeva podružnice, je nerazporejeni dobiček dobiček podjetja, ki je odprlo podružnico.

3.   Države članice dovolijo, da se o informacijah iz odstavka 2 tega člena poroča v skladu z navodili za poročanje iz Priloge III, oddelek III, dela B in C, k Direktivi Sveta 2011/16/EU (*2).

4.   Informacije iz odstavkov 2 in 3 tega člena se predstavijo z uporabo skupne predloge in elektronskih oblik poročanja, ki so strojno berljive. Komisija z izvedbenimi akti določi zadevno skupno predlogo in zadevne elektronske oblike poročanja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 50(2).

5.   V poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki se informacije iz odstavka 2 ali 3 navedejo ločeno za vsako državo članico. Kadar je v državi članici več davčnih jurisdikcij, se informacije združijo na ravni države članice.

V poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki se poleg tega informacije iz odstavka 2 ali 3 tega člena navedejo ločeno za vsako davčno jurisdikcijo, ki je bila 1. marca poslovnega leta, za katero se pripravi poročilo, vključena v Prilogo I k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, in ločeno za vsako davčno jurisdikcijo, ki je bila 1. marca poslovnega leta, za katero se pripravi poročilo, in 1. marca naslednjega poslovnega leta navedena v Prilogi II k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene.

V poročilu o davčnih informacijah se informacije iz odstavka 2 in 3 navedejo združeno za druge davčne jurisdikcije.

Informacije se pripišejo vsaki zadevni davčni jurisdikciji na podlagi sedeža, obstoja stalnega mesta poslovanja ali stalne poslovne dejavnosti, ki je lahko glede na dejavnosti skupine ali samostojnega podjetja predmet davka od dohodkov v tej davčni jurisdikciji.

Kadar so lahko dejavnosti več povezanih podjetij predmet davka od dohodkov v eni sami davčni jurisdikciji, predstavljajo informacije, pripisane tej davčni jurisdikciji, skupek informacij v zvezi s takšnimi dejavnostmi vsakega povezanega podjetja in njihovih podružnic v tej davčni jurisdikciji.

Informacije v zvezi s katero koli posamezno dejavnostjo se ne pripišejo hkrati več kot eni davčni jurisdikciji.

6.   Države članice lahko dovolijo začasno izpustitev enega ali več določenih elementov informacij, ki jih je sicer treba razkriti v skladu z odstavkom 2 ali 3, iz poročila, kadar bi njihovo razkritje resno škodovalo poslovnemu položaju podjetij, na katera se poročilo nanaša. Vsaka izpustitev se jasno navede v poročilu skupaj z ustrezno utemeljeno obrazložitvijo razlogov zanjo.

Države članice zagotovijo, da se vse izpuščene informacije na podlagi prvega pododstavka objavijo v poznejšem poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki v največ petih letih od datuma prve izpustitve.

Države članice zagotovijo, da se informacije o davčnih jurisdikcijah, vključenih v Prilogi I in II k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, iz odstavka 5 tega člena nikoli ne izpustijo.

7.   Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki lahko po potrebi vključuje splošen opis na ravni skupine z obrazložitvijo vseh bistvenih odstopanj med razkritimi zneski v skladu z odstavkom 2, točki (f) in (g), pri čemer se upoštevajo ustrezni zneski iz preteklih poslovnih let.

8.   Valuta, ki se uporabi v poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, je valuta, v kateri so navedeni konsolidirani računovodski izkazi končnega obvladujočega podjetja ali letni računovodski izkazi samostojnega podjetja. Države članice ne zahtevajo, da se to poročilo objavi v drugi valuti od te, ki je uporabljena v računovodskih izkazih.

Vendar pa je valuta, uporabljena v poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, v primeru iz drugega pododstavka člena 48b(4) valuta, v kateri odvisno podjetje objavi svoje letne računovodske izkaze.

9.   Države članice, ki niso uvedle eura, lahko prag 750 000 000 EUR pretvorijo v njihovo nacionalno valuto. Pri tej pretvorbi morajo te države članice uporabiti devizni tečaj na dan ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi], objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Te države članice lahko prag povečajo ali zmanjšajo za največ 5 %, da se v nacionalni valuti dobi zaokrožen znesek.

Pragi iz člena 48b(4) in (5) se pretvorijo v enakovreden znesek v nacionalni valuti za vse zadevne tretje države z uporabo deviznega tečaja na dan ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi], zaokrožen na najbližjo tisočico.

10.   V poročilu o davčnih informacijah v zvezi dohodki se navede, ali je bilo pripravljeno v skladu z odstavkom 2 ali 3 tega člena.

Člen 48d

Objava in dostopnost

1.   Poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki in izjava iz člena 48b te direktive se objavita v 12 mesecih od datuma bilance stanja za poslovno leto, za katero je bilo poročilo pripravljeno, kot je določila vsaka država članica v skladu s členi 14 do 28 Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlament in Sveta (*3) in po potrebi v skladu s členom 36 Direktive (EU) 2017/1132.

2.   Države članice zagotovijo, da sta poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki in izjava, ki ju podjetja objavijo v skladu z odstavkom 1 tega člena, v vsaj enem od uradnih jezikov Unije in brezplačno dostopna javnosti najpozneje v 12 mesecih po datumu bilance stanja za poslovno leto, za katero je bilo poročilo pripravljeno na spletnem mestu:

| (a) | podjetja, kadar se uporablja člen 48b(1); |
| --- | --- |

(a)

podjetja, kadar se uporablja člen 48b(1);

| (b) | odvisnega podjetja ali povezanega podjetja, kadar se uporablja člen 48b(4), ali |
| --- | --- |

(b)

odvisnega podjetja ali povezanega podjetja, kadar se uporablja člen 48b(4), ali

| (c) | podružnice ali podjetja, ki je odprlo podružnico, ali povezanega podjetja, kadar se uporablja člen 48b(5). |
| --- | --- |

(c)

podružnice ali podjetja, ki je odprlo podružnico, ali povezanega podjetja, kadar se uporablja člen 48b(5).

3.   Države članice lahko podjetja izvzamejo iz uporabe pravil iz odstavka 2 tega člena, kadar je poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki objavljeno v skladu z odstavkom 1 tega člena, istočasno dostopno javnosti v elektronski obliki poročanja, ki je strojno berljiva, na spletnem mestu registra iz člena 16 Direktive (EU) 2017/1132, in brezplačno za katero koli tretjo stran, ki se nahaja v Uniji. Spletno mesto podjetij in podružnic iz odstavka 2 tega člena vsebuje informacije o tem izvzetju in sklic na spletno mesto zadevnega registra.

4.   Poročilo iz člena 48b(1), (4), (5), (6) in (7) in po potrebi izjava iz odstavkov 4 in 5 tega člena sta dostopna na zadevnem spletnem mestu najmanj pet zaporednih let.

Člen 48e

Odgovornost za pripravo, objavo in omogočanje dostopa do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki

1.   Države članice določijo, da so člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov končnih obvladujočih podjetij ali samostojnih podjetij iz člena 48b(1), ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, skupno odgovorni za zagotovitev, da se poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki pripravi in objavi ter da se omogoči dostop do njega v skladu s členi 48b, 48c in 48d.

2.   Države članice določijo, da so člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov odvisnih podjetij iz člena 48b(4) te direktive in oseba oz. osebe, imenovane za izvajanje formalnosti v zvezi z razkritjem na podlagi člena 41 Direktive (EU) 2017/1132 za podružnice iz člena 48b(5) te direktive, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, skupno odgovorni za zagotovitev, da se poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki po njihovem najboljšem vedenju in sposobnostih pripravi na način, ki je skladen s členoma 48b in 48c, oziroma se pripravi v skladu z navedenima členoma; poročilo se objavi in do njega se omogoči dostop v skladu s členom 48d.

Člen 48f

Izjava zakonitega revizorja

Države članice zahtevajo, da se v primeru, ko računovodske izkaze podjetja, za katero velja pravo države članice, revidira eden ali več zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij, v revizijskem poročilu navede, ali je moralo podjetje za poslovno leto pred poslovnim letom, za katero so bili pripravljeni računovodski izkazi, ki se revidirajo, objaviti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki v skladu s členom 48b, in če, ali je bilo poročilo objavljeno v skladu s členom 48d.

Člen 48g

Datum začetka poročanja o davčnih informacijah v zvezi z dohodki

Države članice zagotovijo, da se zakoni in drugi predpisi, s katerimi se prenašajo določbe členov 48a do 48f, uporabljajo najpozneje od datuma začetka prvega poslovnega leta, ki se začne z ... [dve leti in šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive o spremembi] ali po tem datumu.

Člen 48h

Klavzula o pregledu

Komisija do ... [pet leta in šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive o spremembi] predloži poročilo o izpolnjevanju obveznosti poročanja iz členov 48a do 48f in njihovem učinku ter – ob upoštevanju razmer na ravni OECD, potrebe po zagotovitvi zadostne ravni preglednosti ter potrebe po ohranitvi in zagotovitvi konkurenčnega okolja za podjetja in zasebne naložbe – zlasti pregleda in oceni, ali bi bilo primerno obveznost poročanja o davčnih informacijah v zvezi z dohodki iz člena 48b razširiti na velika podjetja in velike skupine, kot so opredeljeni v členu 3(4) oziroma (7), vsebino poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki iz člena 48c pa razširiti tako, da se vključijo dodatni elementi. V tem poročilu Komisija oceni tudi učinek, ki ga ima združeno poročanje davčnih informacij za davčne jurisdikcije tretjih držav, kot je določeno v členu 48c(5), in začasna izpustitev informacij iz člena 48c(6) na učinkovitost te Direktive.

Komisija to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ter mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.

(*1)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338)."

*1

(*2)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1)."

*2

(*3)  Direktiva (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (UL L 169, 30.6.2017, str. 46).“;"

*3

| (3) | v členu 49 se vstavi naslednji odstavek:

  „3a.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*4).


  (*4)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“" |
| --- | --- |

(3)

v členu 49 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*4).

(*4)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“"

*4

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... [18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive o spremembi]. Besedila navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

predsednik

...

Za Svet

predsednik

...

---

(1)  UL C 487, 28.12.2016, str. 62.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 27. marca 2019 (UL C 108, 26.3.2021, str. 623) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 28. septembra 2021. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL C 108, 26.3.2021, str. 8.

3

(4)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

4

(5)  Direktiva 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (UL L 80, 23.3.2002, str. 29).

5

(6)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

6

(7)  Direktiva (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (UL L 169, 30.6.2017, str. 46).

7

(8)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

8

(9)  Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 374, 31.12.1991, str. 7).

9

(10)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

10

(11)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

12

(13)  Glej sklepe Sveta o revidiranem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene in pripadajoče priloge (UL C 66, 26.2.2021, str. 40), ter njihove poznejše posodobitve.

13

(14)  Sodba Sodišča z dne 4. decembra 1997, Verband deutscher Daihatsu-Händler, C-97/96, ECLI:EU:C:1997:581.

14

Verband deutscher Daihatsu-Händler

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 416/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 416/15

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 35/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki s strani nekaterih podjetij in podružnic

(2021/C 416/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 12. aprila 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila navedeni predlog direktive (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 21. septembra 2016 (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropski parlament je stališče v prvi obravnavi sprejel 27. marca 2019 (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Predsedstvu je bil pogajalski mandat (4) podeljen 3. marca 2021. Skupaj so bili opravljeni trije trialogi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Predsednica Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (ECON) ter predsednik Odbora za pravne zadeve (JURI) sta 17. junija 2021 predsedstvu poslala pismo s sporočilom, da bosta – če bo Svet Parlamentu uradno poslal svoje stališče v obliki, kakor je bila navedena v prilogi k pismu – na plenarnem zasedanju Parlamenta priporočila, naj Parlament v drugi obravnavi sprejme stališče Sveta brez sprememb. |
| --- | --- |

5.

II.   CILJ

V skladu s to direktivo morajo nekatera večnacionalna podjetja v posebnem poročilu javno razkriti davek od dohodkov, ki ga plačujejo, in druge ustrezne informacije. Večnacionalna podjetja, katerih prihodek presega 750 milijonov EUR, bodo morala izpolnjevati te dodatne zahteve glede preglednosti. Enake zahteve po poročanju bodo prvič veljale tudi za neevropska večnacionalna podjetja, ki poslujejo v EU prek svojih odvisnih podjetij in podružnic.

Ta predlog dopolnjuje sedanje obveznosti finančnega poročanja za podjetja iz Direktive 2013/34/EU (računovodska direktiva) in ne posega v zahteve v zvezi z njihovimi računovodskimi izkazi, na primer glede objave letnih računovodskih izkazov.

Prav tako ne spreminja že veljavnih pravil o nefinančnem poročanju in sektorskem poročanju po državah za bančni sektor ter ekstraktivno in gozdarsko panogo, uvaja pa izvzetje, da se prepreči dvojno poročanje za bančni sektor, za katerega že veljajo stroga pravila o javnem poročanju iz evropske bančne zakonodaje.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

A.   Splošno

Parlament in Svet sta opravila pogajanja, da bi na podlagi stališča Sveta v prvi obravnavi sklenila hiter dogovor v drugi obravnavi, ki bi ga Parlament lahko odobril. Besedilo stališča Sveta v prvi obravnavi v celoti odraža kompromisni dogovor, ki sta ga dosegla sozakonodajalca.

B.   Ključna vprašanja

V pogajanjih sta sozakonodajalca uspela doseči kompromis na začetku junija 2021. Med glavnimi točkami kompromisa, doseženega s Parlamentom, so:

| — | združevanje/razdruževanje poročevalskih informacij: razdruževanje je določeno samo (i) za države članice EU, (ii) za davčne jurisdikcije tretjih držav iz Priloge I k sklepom Sveta o seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, in (iii) za davčne jurisdikcije tretjih držav, navedene v Prilogi II k istemu sklopu sklepov Sveta za zadnji dve leti zapored. |
| --- | --- |

—

združevanje/razdruževanje poročevalskih informacij: razdruževanje je določeno samo (i) za države članice EU, (ii) za davčne jurisdikcije tretjih držav iz Priloge I k sklepom Sveta o seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, in (iii) za davčne jurisdikcije tretjih držav, navedene v Prilogi II k istemu sklopu sklepov Sveta za zadnji dve leti zapored.

| — | Zaščitna klavzula: sozakonodajalca sta se dogovorila, da trajanje zaščitnega obdobja ostane pet let. |
| --- | --- |

—

Zaščitna klavzula: sozakonodajalca sta se dogovorila, da trajanje zaščitnega obdobja ostane pet let.

| — | Informacije, ki se objavijo: o tem vprašanju je bil dosežen dogovor na podlagi spremenjenega mandata Sveta. |
| --- | --- |

—

Informacije, ki se objavijo: o tem vprašanju je bil dosežen dogovor na podlagi spremenjenega mandata Sveta.

| — | Skupna predloga, elektronska oblika poročanja in objava informacij: o tem vprašanju je bil dosežen dogovor na podlagi spremenjenega mandata Sveta. |
| --- | --- |

—

Skupna predloga, elektronska oblika poročanja in objava informacij: o tem vprašanju je bil dosežen dogovor na podlagi spremenjenega mandata Sveta.

| — | Klavzula o pregledu: sozakonodajalca sta se dogovorila, da bo Komisija pripravila poročilo štiri leta po datumu prenosa. |
| --- | --- |

—

Klavzula o pregledu: sozakonodajalca sta se dogovorila, da bo Komisija pripravila poročilo štiri leta po datumu prenosa.

| — | Izjava zakonitega revizorja: sozakonodajalca sta se dogovorila, da se lahko pri reviziji opravi le preverjanje dejstev v zvezi z objavo poročila, ne pa tudi njegove vsebine. |
| --- | --- |

—

Izjava zakonitega revizorja: sozakonodajalca sta se dogovorila, da se lahko pri reviziji opravi le preverjanje dejstev v zvezi z objavo poročila, ne pa tudi njegove vsebine.

| — | Obdobje za prenos: določeno je bilo 18-mesečno obdobje za prenos. |
| --- | --- |

—

Obdobje za prenos: določeno je bilo 18-mesečno obdobje za prenos.

IV.   SKLEPNA UGOTOVITEV

Stališče Sveta v celoti odraža kompromis, ki je bil ob podpori Komisije dosežen v pogajanjih med Evropskim parlamentom in Svetom. Ta kompromis je bil potrjen v pismu, ki sta ga predsednica Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (ECON) ter predsednik Odbora za pravne zadeve (JURI) 17. junija 2021 poslala predsedniku Odbora stalnih predstavnikov. Predsednica odbora ECON in predsednik odbora JURI sta v tem pismu napovedala, da bosta članom in članicam navedenih odborov, nato pa tudi poslancem in poslankam na plenarnem zasedanju, predlagala, naj v drugi obravnavi Evropskega parlamenta brez sprememb sprejmejo stališče Sveta iz prve obravnave, potem ko ga bosta pregledali pravnolingvistični službi obeh institucij.

---

(1)  Dok. 7949/16.

(2)  Dok. 12641/16.

(3)  P8_TA(2019)0309.

(4)  Dok. 6399/21.

---