# Euroopa Liidu C 425/20.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 425 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik20. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 425

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik20. oktoober 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2020–202123.–26. novembri 2020. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2020–202123.–26. novembri 2020. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 24. november 2020 |
| 2021/C 425/01 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon kodutuse määra vähendamise kohta Euroopa Liidus (2020/2802(RSP)) | 2 |
| 2021/C 425/02 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon Schengeni süsteemi ja COVID-19 kriisi ajal võetud meetmete kohta (2020/2801(RSP)) | 7 |
| | Neljapäev, 25. november 2020 |
| 2021/C 425/03 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon Kestlikuma ühtse turu suunas äriettevõtete ja tarbijate jaoks (2020/2021(INI)) | 10 |
| 2021/C 425/04 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon tooteohutuse tagamise kohta ühtsel turul (2019/2190(INI)) | 19 |
| 2021/C 425/05 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon meediavabaduse tugevdamise kohta: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll (2020/2009(INI)) | 28 |
| 2021/C 425/06 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (2020/2076(INI)) | 43 |
| 2021/C 425/07 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon COVID-19 puhangu välispoliitiliste tagajärgede kohta (2020/2111(INI)) | 63 |
| 2021/C 425/08 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon arengu tulemuslikkuse ja abi tõhususe parandamise kohta (2019/2184(INI)) | 73 |
| | Reede, 26. november 2020 |
| 2021/C 425/09 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1511 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2020/2853(RSP)) | 87 |
| 2021/C 425/10 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides (D069099/01 – 2020/2852(RSP)) | 92 |
| 2021/C 425/11 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi valimiste kokkuvõtte kohta (2020/2088(INI)) | 98 |
| 2021/C 425/12 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon aruande kohta, mis käsitleb põhiõiguste olukorda Euroopa Liidus aastatel 2018–2019 (2019/2199(INI)) | 107 |
| 2021/C 425/13 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra halvenemise kohta Alžeerias ja eelkõige ajakirjanik Khaled Drareni juhtumi kohta (2020/2880(RSP)) | 126 |
| 2021/C 425/14 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon olukorra kohta Etioopias (2020/2881(RSP)) | 132 |
| 2021/C 425/15 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon inimõiguste jätkuva rikkumise, eelkõige Raman Bandarenka mõrva kohta Valgevenes (2020/2882(RSP)) | 137 |
| 2021/C 425/16 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon Türgi ebaseaduslikule tegevusele järgnenud pingete kasvu kohta Varoshas ja tungiva vajaduse kohta alustada uuesti läbirääkimisi (2020/2844(RSP)) | 143 |
| 2021/C 425/17 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon abordiõiguse de facto keelustamise kohta Poolas (2020/2876(RSP)) | 147 |
| 2021/C 425/18 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (2020/2761(RSP)) | 155 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 24. november 2020 |
| 2021/C 425/19 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Julia Laffranque Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee liikmeks (2020/2238(INS)) | 161 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 24. november 2020

2021/C 425/01

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon kodutuse määra vähendamise kohta Euroopa Liidus (2020/2802(RSP))

2

2021/C 425/02

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon Schengeni süsteemi ja COVID-19 kriisi ajal võetud meetmete kohta (2020/2801(RSP))

7

Neljapäev, 25. november 2020

2021/C 425/03

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon Kestlikuma ühtse turu suunas äriettevõtete ja tarbijate jaoks (2020/2021(INI))

10

2021/C 425/04

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon tooteohutuse tagamise kohta ühtsel turul (2019/2190(INI))

19

2021/C 425/05

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon meediavabaduse tugevdamise kohta: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll (2020/2009(INI))

28

2021/C 425/06

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (2020/2076(INI))

43

2021/C 425/07

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon COVID-19 puhangu välispoliitiliste tagajärgede kohta (2020/2111(INI))

63

2021/C 425/08

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon arengu tulemuslikkuse ja abi tõhususe parandamise kohta (2019/2184(INI))

73

Reede, 26. november 2020

2021/C 425/09

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1511 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2020/2853(RSP))

87

2021/C 425/10

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

92

2021/C 425/11

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi valimiste kokkuvõtte kohta (2020/2088(INI))

98

2021/C 425/12

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon aruande kohta, mis käsitleb põhiõiguste olukorda Euroopa Liidus aastatel 2018–2019 (2019/2199(INI))

107

2021/C 425/13

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra halvenemise kohta Alžeerias ja eelkõige ajakirjanik Khaled Drareni juhtumi kohta (2020/2880(RSP))

126

2021/C 425/14

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon olukorra kohta Etioopias (2020/2881(RSP))

132

2021/C 425/15

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon inimõiguste jätkuva rikkumise, eelkõige Raman Bandarenka mõrva kohta Valgevenes (2020/2882(RSP))

137

2021/C 425/16

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon Türgi ebaseaduslikule tegevusele järgnenud pingete kasvu kohta Varoshas ja tungiva vajaduse kohta alustada uuesti läbirääkimisi (2020/2844(RSP))

143

2021/C 425/17

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon abordiõiguse de facto keelustamise kohta Poolas (2020/2876(RSP))

de facto

147

2021/C 425/18

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (2020/2761(RSP))

155

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 24. november 2020

2021/C 425/19

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Julia Laffranque Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee liikmeks (2020/2238(INS))

161

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 23. november 2020 |
| 2021/C 425/20 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikide kohtute vahelist koostööd tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (tõendite kogumine) (uuesti sõnastatud) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD)) | 162 |
| 2021/C 425/21 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamist tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine) (uuesti sõnastatud) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD)) | 163 |
| | Kolmapäev, 24. november 2020 |
| 2021/C 425/22 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta otsus, mis käsitleb nõukogu soovitust Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE)) | 164 |
| 2021/C 425/23 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat ja Poolat seoses looduskatastroofiga ning teha Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Kreekale, Portugalile, Saksamaale ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD)) | 166 |
| 2021/C 425/24 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta paranduseelarve projekti nr 9/2020 kohta, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Horvaatiale ja Poolale seoses neis riikides aset leidnud loodusõnnetusega ning ettemaksete tegemise võimaldamiseks Horvaatiale, Saksamaale, Kreekale, Ungarile, Iirimaale, Portugalile ja Hispaaniale seoses rahvatervise hädaolukorraga (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD)) | 168 |
| 2021/C 425/25 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/22/EÜ (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD)) | 170 |
| | Neljapäev, 25. november 2020 |
| 2021/C 425/26 | Euroopa Parlamendi 25. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega, et aidata kaasa COVID-19 pandeemiast taastumisele (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))Muudatusettepanek 9, kui ei ole märgitud teisti | 171 |
| | Reede, 26. november 2020 |
| 2021/C 425/27 | P9_TA(2020)0324Liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamine ***IEuroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamise kohta (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., mis käsitleb liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamist | 184 |
| 2021/C 425/28 | P9_TA(2020)0333Teatavate toodete tollimaksude kaotamine ***IEuroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate toodete tollimaksude kaotamise kohta (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega kaotatakse tollimaksud teatavatele kaupadele | 185 |
| 2021/C 425/29 | P9_TA(2020)0334Liidu üldine ekspordiluba teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki ***IEuroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, andes liidu üldise ekspordiloa teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 IIa lisa liidu üldise ekspordiloa andmise osas teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki | 186 |
| 2021/C 425/30 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse COVID-19 pandeemiale reageerimiseks nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ seoses COVID-19 vaktsiinide ja in vitro diagnostiliste meditsiiniseadmete suhtes kohaldavate ajutiste käibemaksumeetmetega (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS)) | 187 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. november 2020

2021/C 425/20

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikide kohtute vahelist koostööd tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (tõendite kogumine) (uuesti sõnastatud) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

162

2021/C 425/21

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamist tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine) (uuesti sõnastatud) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

163

Kolmapäev, 24. november 2020

2021/C 425/22

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta otsus, mis käsitleb nõukogu soovitust Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

164

2021/C 425/23

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat ja Poolat seoses looduskatastroofiga ning teha Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Kreekale, Portugalile, Saksamaale ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

166

2021/C 425/24

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta paranduseelarve projekti nr 9/2020 kohta, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Horvaatiale ja Poolale seoses neis riikides aset leidnud loodusõnnetusega ning ettemaksete tegemise võimaldamiseks Horvaatiale, Saksamaale, Kreekale, Ungarile, Iirimaale, Portugalile ja Hispaaniale seoses rahvatervise hädaolukorraga (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

168

2021/C 425/25

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/22/EÜ (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

170

Neljapäev, 25. november 2020

2021/C 425/26

Euroopa Parlamendi 25. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega, et aidata kaasa COVID-19 pandeemiast taastumisele (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))Muudatusettepanek 9, kui ei ole märgitud teisti

171

Reede, 26. november 2020

2021/C 425/27

P9_TA(2020)0324Liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamine ***IEuroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamise kohta (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., mis käsitleb liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamist

184

2021/C 425/28

P9_TA(2020)0333Teatavate toodete tollimaksude kaotamine ***IEuroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate toodete tollimaksude kaotamise kohta (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega kaotatakse tollimaksud teatavatele kaupadele

185

2021/C 425/29

P9_TA(2020)0334Liidu üldine ekspordiluba teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki ***IEuroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, andes liidu üldise ekspordiloa teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 IIa lisa liidu üldise ekspordiloa andmise osas teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki

186

2021/C 425/30

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse COVID-19 pandeemiale reageerimiseks nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ seoses COVID-19 vaktsiinide ja in vitro diagnostiliste meditsiiniseadmete suhtes kohaldavate ajutiste käibemaksumeetmetega (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

in vitro

187

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

20.10.2021

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2020–2021

23.–26. novembri 2020. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 24. november 2020

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/2

---

P9_TA(2020)0314

Kodutuse määra vähendamine Euroopa Liidus

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon kodutuse määra vähendamise kohta Euroopa Liidus (2020/2802(RSP))

(2021/C 425/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 9 ja 151, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 9 ja 151,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, mille maailma liidrid võtsid vastu 2015. aasta septembris ja mille nõukogu heaks kiitis, eelkõige kestliku arengu 1., 3., 8. ja 11. eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, mille maailma liidrid võtsid vastu 2015. aasta septembris ja mille nõukogu heaks kiitis, eelkõige kestliku arengu 1., 3., 8. ja 11. eesmärki,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21, milles käsitletakse diskrimineerimiskeeldu, artiklit 26, milles käsitletakse puuetega inimeste integreerimist ühiskonda, ning artikli 34 lõiget 3, milles käsitletakse seda, et liit tunnustab ja austab õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21, milles käsitletakse diskrimineerimiskeeldu, artiklit 26, milles käsitletakse puuetega inimeste integreerimist ühiskonda, ning artikli 34 lõiget 3, milles käsitletakse seda, et liit tunnustab ja austab õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele,

| — | võttes arvesse 18. oktoobril 1961. aastal Torinos allkirjastatud Euroopa sotsiaalhartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. oktoobril 1961. aastal Torinos allkirjastatud Euroopa sotsiaalhartat,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 19. põhimõtet eluaseme ja kodutute abistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 19. põhimõtet eluaseme ja kodutute abistamise kohta,

| — | võttes arvesse 1989. aasta ühenduse hartat töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta ühenduse hartat töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta,

| — | võttes arvesse ELi 25. mai 2018. aasta riigipõhiseid soovitusi eluasemepoliitika kohta kõigis 28 liikmesriigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 25. mai 2018. aasta riigipõhiseid soovitusi eluasemepoliitika kohta kõigis 28 liikmesriigis,

| — | võttes arvesse Genfi ÜRO jätkusuutliku elamumajanduse hartat ja selle eesmärki tagada kõigile rahuldava, piisava, taskukohase ja tervisliku eluaseme kättesaadavus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfi ÜRO jätkusuutliku elamumajanduse hartat ja selle eesmärki tagada kõigile rahuldava, piisava, taskukohase ja tervisliku eluaseme kättesaadavus,

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (2),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjonile on laekunud petitsioon nr 0546/2020 ja mitu muud petitsiooni, milles väljendatakse muret enam kui nelja miljoni kodutu Euroopa kodaniku olukorra ja kodutute arvu pärast ELis, mis on viimase kümne aasta jooksul suurenenud väidetavalt üle 70 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjonile on laekunud petitsioon nr 0546/2020 ja mitu muud petitsiooni, milles väljendatakse muret enam kui nelja miljoni kodutu Euroopa kodaniku olukorra ja kodutute arvu pärast ELis, mis on viimase kümne aasta jooksul suurenenud väidetavalt üle 70 %;

| B. | arvestades, et kodutus on otseselt seotud raskustega muude põhiõiguste kasutamisel, nagu juurdepääs tervishoiuteenustele, ning et kodutud on sageli vihakuritegude ja vägivalla, sealhulgas sotsiaalse häbimärgistamise ohvrid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodutus on otseselt seotud raskustega muude põhiõiguste kasutamisel, nagu juurdepääs tervishoiuteenustele, ning et kodutud on sageli vihakuritegude ja vägivalla, sealhulgas sotsiaalse häbimärgistamise ohvrid;

| C. | arvestades, et nendes petitsioonides nõutakse Euroopa Liitu, mis ei jäta kedagi kõrvale ja võtab kiire kooskõlastatud tegevuse kaudu ennetavaid meetmeid, millega on võimalik vähendada kodutuse ohtu ja ulatust kestlikul viisil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nendes petitsioonides nõutakse Euroopa Liitu, mis ei jäta kedagi kõrvale ja võtab kiire kooskõlastatud tegevuse kaudu ennetavaid meetmeid, millega on võimalik vähendada kodutuse ohtu ja ulatust kestlikul viisil;

| D. | arvestades, et inimvajaduste hierarhias pakub eluase elamisruumi, võimaldades sel viisil täita muid põhilisi ning kõrgemaid vajadusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimvajaduste hierarhias pakub eluase elamisruumi, võimaldades sel viisil täita muid põhilisi ning kõrgemaid vajadusi;

| E. | arvestades, et Euroopa Liit peaks võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liit peaks võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset;

| F. | arvestades, et oma poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel peab liit võtma arvesse nõudeid, mis on seotud kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse, sotsiaaleluasemepoliitika ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oma poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel peab liit võtma arvesse nõudeid, mis on seotud kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse, sotsiaaleluasemepoliitika ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega;

| G. | arvestades, et kuna ELis puudub kodutuse ja eluasemega seotud tõrjutuse ühtne ja üldkasutatav määratlus, on kodutuse ulatust ELi liikmesriikides raske hinnata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuna ELis puudub kodutuse ja eluasemega seotud tõrjutuse ühtne ja üldkasutatav määratlus, on kodutuse ulatust ELi liikmesriikides raske hinnata;

| H. | arvestades, et kodutuse määr on viimasel kümnendil mitmes ELi riigis tõusnud; arvestades, et selline tõus on tingitud eluasemekulude suurenemisest, majanduskriisi mõjust, sotsiaalkaitse vähenemisest ja ebapiisavast kodutuse vastu võitlemise poliitikast paljudes liikmesriikides; arvestades, et eluasemehinnad tõusid 2020. aasta teises kvartalis euroalal (EA 19) 5 % ja EL 27-s 5,2 % võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kodutuse määr on viimasel kümnendil mitmes ELi riigis tõusnud; arvestades, et selline tõus on tingitud eluasemekulude suurenemisest, majanduskriisi mõjust, sotsiaalkaitse vähenemisest ja ebapiisavast kodutuse vastu võitlemise poliitikast paljudes liikmesriikides; arvestades, et eluasemehinnad tõusid 2020. aasta teises kvartalis euroalal (EA 19) 5 % ja EL 27-s 5,2 % võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga;

| I. | arvestades, et ELil ei ole eluasemepoliitika valdkonnas otsest pädevust, kuid ta võib mõjutada eluasemetingimusi liikmesriikides kaudselt riigiabi-, maksu- ja konkurentsialaste õigusaktidega ning soovituste ja suunistega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELil ei ole eluasemepoliitika valdkonnas otsest pädevust, kuid ta võib mõjutada eluasemetingimusi liikmesriikides kaudselt riigiabi-, maksu- ja konkurentsialaste õigusaktidega ning soovituste ja suunistega;

| J. | arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond loodi selleks, et parandada siseturul töötajate tööhõivevõimalusi ja aidata seeläbi tõsta elatustaset ning aidata kodututel kolida sotsiaaleluruumidesse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond loodi selleks, et parandada siseturul töötajate tööhõivevõimalusi ja aidata seeläbi tõsta elatustaset ning aidata kodututel kolida sotsiaaleluruumidesse;

| K. | arvestades, et eluasemeprojektideks ja puudust kannatavate kogukondade vajaduste rahuldamiseks on kasutatud muid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eluasemeprojektideks ja puudust kannatavate kogukondade vajaduste rahuldamiseks on kasutatud muid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi;

| L. | arvestades, et Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks toetab liikmesriikide meetmeid toidu- ja/või esmase materiaalse abi andmiseks enim puudust kannatavatele isikutele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks toetab liikmesriikide meetmeid toidu- ja/või esmase materiaalse abi andmiseks enim puudust kannatavatele isikutele;

| M. | arvestades, et kodutust on viimastes Euroopa poolaasta aruannetes üha enam mainitud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kodutust on viimastes Euroopa poolaasta aruannetes üha enam mainitud;

| N. | arvestades, et kodutuse probleemi eiramisega seotud sotsiaalsed kulud on eriti suured õigus- ja tervishoiuvaldkonnas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kodutuse probleemi eiramisega seotud sotsiaalsed kulud on eriti suured õigus- ja tervishoiuvaldkonnas;

| O. | arvestades, et laiaulatuslikel üldistel sätetel ja hästi sihitud meetmetel põhineval heaolupoliitikal on kodutuse ennetamisel väga oluline roll; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et laiaulatuslikel üldistel sätetel ja hästi sihitud meetmetel põhineval heaolupoliitikal on kodutuse ennetamisel väga oluline roll;

| P. | arvestades, et kogutud tõendid COVID-19 kriisi mõju kohta eluaseme taskukohasusele ELis näitavad, et keskpikas perspektiivis võivad majanduslangus ning töökohtade ja sissetuleku kaotus veelgi suurendada üle jõu käivate eluasemekulude ja kodutuse määra Euroopas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kogutud tõendid COVID-19 kriisi mõju kohta eluaseme taskukohasusele ELis näitavad, et keskpikas perspektiivis võivad majanduslangus ning töökohtade ja sissetuleku kaotus veelgi suurendada üle jõu käivate eluasemekulude ja kodutuse määra Euroopas;

| Q. | arvestades, et kodutu rahvastikuosa profiil on muutumas ja hõlmab nüüd rohkem noori ja lapsi, eakaid, migrante, romasid ja teisi ebasoodsas olukorras olevaid vähemusi, seejuures ohustab kodutus naisi ja peresid üha rohkem; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kodutu rahvastikuosa profiil on muutumas ja hõlmab nüüd rohkem noori ja lapsi, eakaid, migrante, romasid ja teisi ebasoodsas olukorras olevaid vähemusi, seejuures ohustab kodutus naisi ja peresid üha rohkem;

| R. | arvestades, et juurdepääs korralikule eluasemele ja ühiskonnaelus osalemine on väga tähtis selleks, et inimesed saaksid täielikult oma potentsiaali realiseerida ja anda oma panuse ühiskonda; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et juurdepääs korralikule eluasemele ja ühiskonnaelus osalemine on väga tähtis selleks, et inimesed saaksid täielikult oma potentsiaali realiseerida ja anda oma panuse ühiskonda;

| S. | arvestades, et kodutuse põhjuseks on tavaliselt struktuuriliste, institutsiooniliste ja isiklike tegurite keerukas koosmõju; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kodutuse põhjuseks on tavaliselt struktuuriliste, institutsiooniliste ja isiklike tegurite keerukas koosmõju;

| T. | arvestades, et kodutus ja eluasemega seotud tõrjutus on sotsiaalne probleem, millele tuleks leida püsiv lahendus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kodutus ja eluasemega seotud tõrjutus on sotsiaalne probleem, millele tuleks leida püsiv lahendus;

| U. | arvestades, et teatavad liikmesriigid kriminaliseerivad kodutust ja kodutusega seotud käitumist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et teatavad liikmesriigid kriminaliseerivad kodutust ja kodutusega seotud käitumist;

| V. | arvestades, et teatavates liikmesriikides on kodututel varjupaigale pidev juurdepääs üksnes talvel, mitte kogu aasta jooksul; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et teatavates liikmesriikides on kodututel varjupaigale pidev juurdepääs üksnes talvel, mitte kogu aasta jooksul;

| W. | arvestades, et teatavates liikmesriikides on kohalike sotsiaalkindlustusteenistuste abistav roll kodutute uuesti ühiskonda lõimimiseks vaid passiivne; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et teatavates liikmesriikides on kohalike sotsiaalkindlustusteenistuste abistav roll kodutute uuesti ühiskonda lõimimiseks vaid passiivne;

| 1. | väljendab sügavat muret rohkem kui nelja miljoni kodutu Euroopa kodaniku olukorra pärast, kuna praeguse tervishoiu- ja majanduskriisi tõttu jääb veelgi inimesi tööta ja see muudab nad sotsiaalkaitsest sõltuvaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et juurdepääs eluasemele on kõigi inimeste põhiõigus, ning kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kaotama kodutuse liidus 2030. aastaks ja seadma selle ELi tasandi eesmärgiks; kutsub komisjoni üles võtma jõulisemaid meetmeid, et toetada liikmesriike kodutuse vähendamisel ja kaotamisel, mis on Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kontekstis ja vastavalt ÜRO kestliku arengu eesmärkidele prioriteetne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kodutus on üks kõige tõsisemaid vaesuse ja puuduse vorme, mis tuleb kaotada täpselt suunatud ja integreeritud poliitika abil, mida juhitakse kestlikul viisil, tegeledes isiklike riskiteguritega (näiteks üksikisiku mõjutatavus) ja struktuursed riskitegurid (näiteks eluase ja töötus); |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kodutuse kohta ELis vastu ühise raammääratluse ja sidusad näitajad, mis võimaldaksid kodutuse ulatusest erinevates ELi liikmesriikides ühtmoodi aru saada ning seda süstemaatiliselt võrrelda ja hinnata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et COVID-19 kriisi ajal pakkus Euroopa Parlament oma ruumides peavarju 100-le kodutule naisele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu andmekogumismehhanismide tugevdamise tähtsusele, kuna nii saaks kodutuse määra ELi tasandil selliste institutsioonide kaudu nagu Eurostat süstemaatiliselt jälgida; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kiiduväärseks tööd, mis on ära tehtud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi raames selles olukorras toetamisel ja selle käsitlemisel aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ ühe juhtalgatusena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku riiklike kodutuse kaotamise strateegiate ELi raamistiku kohta ning kutsub lisaks liikmesriike üles võtma vastu põhimõtte, et eluaseme tagamine peab olema esikohal, mis põhineb mõne liikmesriigi headel tavadel ning aitab sihikindlaid tegevuskavu ja uuenduslikke lähenemisviise kasutusele võttes kodutuse määra oluliselt vähendada; märgib, et selliste uuenduslike lähenemisviiside aluseks on põhimõte, et kodu on põhiline inimõigus, ja seejärel visandatakse laiemaid sotsiaalse ja tööalase integratsiooni viise; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kiiduväärseks komisjoni võetud kohustust jätkata kodutuse vähendamist, lõimides sellesse asjaomased ELi valdkondlikud poliitikameetmed, eelkõige (kuid mitte ainult) regionaalarengu, tervishoiu, inimõiguste, noorte, soolise võrdõiguslikkuse, rände ja integratsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub liikmesriikidel võtta põhivastutus kodutuse vastu võitlemise eest, tegeleda ennetustöö ja varajase sekkumisega, mis on mitmel viisil kõige kulutõhusam ja kahju vähendavam poliitika kodutuse vastu võitlemiseks, ning anda piirkondlikele ja kohalikele sotsiaalkindlustusteenistustele ennetavam roll, et aidata kodututel uuesti ühiskonda lõimuda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab vajadust ministeeriumidevahelise ja valitsustevahelise koostöö järele peamiste sidusrühmade osalemise järele selliste strateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel ning julgustab liikmesriike omavahel parimaid tavasid vahetama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles parandama asjakohaste ja võrreldavate andmete kogumist, kaasates akrediteeritud valitsusväliseid organisatsioone ja kohalikke ametiasutusi, kes tegelevad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning teenuste osutamisega kodutuse riskirühma kuuluvatele isikutele või kodututele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab sotsiaalkaitsekomitee ülesandeid, mille puhul liikmesriigid ja komisjon töötavad koos avatud koordinatsiooni meetodil kodutusega seotud küsimustega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub, et komisjon parandaks järelevalvet ja juhtimist ning jätkaks nii rahaliste vahendite kui ka ELi poliitikavaldkondade kaasamist kodutuse probleemiga tegelemiseks; kutsub komisjoni üles tagama, et piirkonnad ja kohalikud omavalitsused kasutaksid sotsiaaleluruumide jaoks Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub liikmesriikidel tagada võrdne juurdepääs sellistele avalikele teenustele nagu tervishoid, haridus ja sotsiaalteenused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles toetama kodutute integreerimist tööturule spetsiaalsete ja individualiseeritud toetus- ja ühitamismeetmete, integreeritud tööhõiveprogrammide ja koolituste ning muude kohandatud ja sihipäraste kavade kaudu, et hõlbustada nende uuesti tööturule kaasamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et muudetud noortegarantii aitaks võidelda noorte kodutuse vastu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama nõuetekohaselt Euroopa sotsiaalõiguste sammast, et eluaset ja kodutute abistamist käsitleva 19. põhimõtte kogu konsultatsiooniperioodi jooksul saadud panust võetaks arvesse 2021. aasta tegevuskavas, ning nõuab tungivalt Euroopa poolaasta paremat kasutamist, et tagada edusammud kodutuse määra vähendamisel ja eluasemega seotud tõrjutusega võitlemisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et COVID-19 kriisi tõttu on kodutud ja teised ebakindla elukohaga inimesed eriti ohustatud; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid rakendaksid kodutute kaitseks sihipäraseid meetmeid, annaksid rahalist abi akrediteeritud valitsusvälistele organisatsioonidele ja avaliku ja erasektori partnerlustele ning toetaksid kohalikke ametiasutusi turvaliste ruumide tagamisel ja väljatõstmiste ennetamisel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama olemasolevaid vahendeid, samuti 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi vahendeid, et parandada tööta leibkondade tööhõivevõimalusi ja sotsiaalset integratsiooni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike üles tegelema kiiremas korras kodutuse probleemiga, võttes vastu pikaajalised, kogukonnapõhised, eluasemele suunatud ja integreeritud riiklikud kodutuse kaotamise strateegiad, nagu on soovitatud ELi sotsiaalsete investeeringute paketis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub nõukogul anda selles valdkonnas saavutatud tulemustest korrapäraselt aru; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub liikmesriike üles toetama kõigi sidusrühmade sotsiaalset osalemist integreeritud kodutuse kaotamise strateegiates ning edendama sotsiaalset ettevõtlust ja eneseinnovatsiooniga seotud tegevust, et parandada kodutute aktiivset kaasamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles kodutust dekriminaliseerima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles tagama pideva ja katkematu juurdepääsu varjupaikadele; rõhutab siiski, et see peaks olema üksnes ajutine ega ole alternatiiviks struktuursetele lahendustele, nagu ennetamine ning korraliku eluaseme ja sotsiaalabi pakkumine kodutuse korral; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0194.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0033.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0350.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/7

---

P9_TA(2020)0315

Schengeni süsteem ja COVID-19 kriisi ajal võetud meetmed

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon Schengeni süsteemi ja COVID-19 kriisi ajal võetud meetmete kohta (2020/2801(RSP))

(2021/C 425/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse petitsiooni nr 0653/2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsiooni nr 0653/2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 21 lõiget 1 ja artikli 67 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 21 lõiget 1 ja artikli 67 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Amsterdami lepingu protokolli, millega Schengeni acquis integreeriti Euroopa Liidu raamistikku (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepingu protokolli, millega Schengeni acquis integreeriti Euroopa Liidu raamistikku (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2020. aasta teatist „COVID-19 puhangu ajal töötajate vaba liikumise õiguse kasutamist käsitlevad suunised“ (C(2020)2051), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2020. aasta teatist „COVID-19 puhangu ajal töötajate vaba liikumise õiguse kasutamist käsitlevad suunised“ (C(2020)2051),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2020. aasta teatist „Suunised hooajatöötajate kohta ELis COVID-19 puhangu kontekstis“ (C(2020)4813), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2020. aasta teatist „Suunised hooajatöötajate kohta ELis COVID-19 puhangu kontekstis“ (C(2020)4813),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2020. aasta teatist „Etapiviisiline ja kooskõlastatud tegevus liikumisvabaduse taastamiseks ja sisepiiridel tehtava kontrolli kaotamiseks – COVID-19“ (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2020. aasta teatist „Etapiviisiline ja kooskõlastatud tegevus liikumisvabaduse taastamiseks ja sisepiiridel tehtava kontrolli kaotamiseks – COVID-19“ (C(2020)3250),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (3) ja oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Schengeni alal pärast COVID-19 puhangut (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (3) ja oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Schengeni alal pärast COVID-19 puhangut (4),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (5),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi tervisehinnangute ja riskide liigitamise koordineerimise kohta COVID-19 kontekstis ning pandeemia tagajärgede kohta Schengeni alale ja ühtsele turule (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi tervisehinnangute ja riskide liigitamise koordineerimise kohta COVID-19 kontekstis ning pandeemia tagajärgede kohta Schengeni alale ja ühtsele turule (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta soovitust (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta soovitust (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel (7),

| — | võttes arvesse 2. juulil 2020 petitsioonikomisjoni koosolekul toimunud arutelu petitsiooni nr 0653/2020 üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. juulil 2020 petitsioonikomisjoni koosolekul toimunud arutelu petitsiooni nr 0653/2020 üle,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Belgia/Saksamaa/Hollandi/Luksemburgi piirialade esindajad on petitsioonikomisjonile esitanud petitsiooni nr 0653/2020, milles väljendatakse muret ELi sisepiiride järsu sulgemise kohta COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks ja tagajärgede kohta, mille liikmesriikide võetud meetmed inimestele, eriti piirialade elanikele, kaasa tõid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Belgia/Saksamaa/Hollandi/Luksemburgi piirialade esindajad on petitsioonikomisjonile esitanud petitsiooni nr 0653/2020, milles väljendatakse muret ELi sisepiiride järsu sulgemise kohta COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks ja tagajärgede kohta, mille liikmesriikide võetud meetmed inimestele, eriti piirialade elanikele, kaasa tõid;

| B. | arvestades, et piirialad moodustavad 40 % Euroopa Liidu territooriumist ja nende elanikud 30 % ELi elanikkonnast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piirialad moodustavad 40 % Euroopa Liidu territooriumist ja nende elanikud 30 % ELi elanikkonnast;

| C. | arvestades, et Schengeni acquis on olnud selles, et piirialad on muutunud majanduslike ja sotsiaalsete kontaktide toimumise kohaks ning territoriaalse koostöö ja institutsioonilise innovatsiooni etalonpiirkondadeks, keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Schengeni acquis on olnud selles, et piirialad on muutunud majanduslike ja sotsiaalsete kontaktide toimumise kohaks ning territoriaalse koostöö ja institutsioonilise innovatsiooni etalonpiirkondadeks, keskse tähtsusega;

| D. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ohustab tõsiselt rahvatervist ning mõjutab kõigi ELi elanike elu ja tervist ning liikmesriikide tervishoiu- ja hooldussüsteeme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ohustab tõsiselt rahvatervist ning mõjutab kõigi ELi elanike elu ja tervist ning liikmesriikide tervishoiu- ja hooldussüsteeme;

| E. | arvestades, et COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks on enamik liikmesriike taastanud sisepiiridel piirikontrolli või sulgenud piirid; arvestades, et reiside suhtes kolmandatest riikidest, aga ka Schengeni alal asuvatest ELi liikmesriikidest, on kehtestatud ajutised reisipiirangud, mis on endiselt jõus; arvestades, et neid meetmeid ei ole liikmesriikide vahel ega ELi institutsioonidega piisavalt kooskõlastatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks on enamik liikmesriike taastanud sisepiiridel piirikontrolli või sulgenud piirid; arvestades, et reiside suhtes kolmandatest riikidest, aga ka Schengeni alal asuvatest ELi liikmesriikidest, on kehtestatud ajutised reisipiirangud, mis on endiselt jõus; arvestades, et neid meetmeid ei ole liikmesriikide vahel ega ELi institutsioonidega piisavalt kooskõlastatud;

| F. | arvestades, et üle 17 miljoni ELi kodaniku (3,9 % kogu tööjõust 2018. aastal) elab ja töötab ELi liikmesriigis, mis ei ole nende kodakondsusjärgne riik; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üle 17 miljoni ELi kodaniku (3,9 % kogu tööjõust 2018. aastal) elab ja töötab ELi liikmesriigis, mis ei ole nende kodakondsusjärgne riik;

| G. | arvestades, et Schengeni piirieeskirjade alusel võivad liikmesriigid sisepiiridel piirikontrolli kehtestada erandina ja viimase abinõuna, kui on tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule, ning peavad seejuures järgima proportsionaalsuse põhimõtet; arvestades, et sellest tuleb teavitada teisi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Schengeni piirieeskirjade alusel võivad liikmesriigid sisepiiridel piirikontrolli kehtestada erandina ja viimase abinõuna, kui on tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule, ning peavad seejuures järgima proportsionaalsuse põhimõtet; arvestades, et sellest tuleb teavitada teisi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni;

| 1. | toonitab, et sisepiirideta ala on Euroopa siseturu oluline osa; kordab, et COVID-19 pandeemia sarnast kriisi pole Euroopas Schengeni ala loomisest saadik ette tulnud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et isikute vaba liikumine on üks toimiva Euroopa Liidu nurgakivisid ja suurimaid saavutusi; tuletab meelde, et liikuvus elamise, töötamise, õppimise või ettevõtluse eesmärgil kasvab ELis pidevalt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et liikmesriikide piiride osaline või täielik sulgemine COVID-19 pandeemia ajal on liikumisvabadust rängalt mõjutanud; peab kahetsusväärseks, et piiride kiirustades ja kooskõlastamata järsk sulgemine ning sellega kaasnevad meetmed jätsid parajasti reisivad inimesed võimaluseta sihtkohta jõuda ja on rängalt mõjutanud piirialade elanikke, piirates nende võimalust töötamise, teenuste pakkumise või tarbimise ning sõprade ja pereliikmete külastamise eesmärgil piiri ületada; rõhutab, et sise- ja välispiiride sulgemine on rahvusvahelisele ettevõtlusele ning teadus- ja turismisektorile halba mõju avaldanud; rõhutab, et piirikontrolli kehtestamise asemel peaksid liikmesriigid püüdlema selliste meetmete võtmise poole, mis teeksid piiriületuse võimalikuks, kuid kindlustaksid samal ajal maksimaalse ohutuse ja kaitseksid tervist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust järgida Schengeni acquis' reegleid, et Schengeni alal, aga eelkõige piiriülestes piirkondades, meetmeid paremini koordineerida ja vältida lähenemisviiside killustatust eri liikmesriikide vahel; toonitab, et liikumisvabadust piiravad meetmed peaksid jääma erandlikuks; rõhutab, et liikumisvabaduse piirangud tuleks asendada sihipäraste meetmetega, mis oleksid kooskõlas proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega; soovitab liikmesriikidel oma piirangud mõõdukamaks muuta; tuletab meelde, kui tähtis on võimalikult kiiresti taastada täielikult toimiv Schengeni ala, kus sisepiiridel puuduks kontroll; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et pandeemiast kõige rohkem mõjutatud alade piirid ei kattu alati riigipiiridega, mistõttu peaksid liikumispiirangud põhinema eri piirkondade rahvatervise olukorral ning olema paindlikud ja kohalikud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab heaks komisjoni ja liikmesriikide pingutused ELi parajasti rakendatavate ja kooskõlastatud meetmete toetamiseks, et kindlustada rahvatervise kaitse, ent järgides samal ajal liikumisvabaduse põhimõtet; kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles veelgi tõhustama ja täielikult rakendama üldise kooskõlastamise meetmeid, võttes aluseks parimad olemasolevad teadusandmed, eelkõige seoses karantiinireeglite, kontaktsete isikute piiriülese jälgimise, testimisstrateegiate, testimismeetodite ühise hindamise, testide vastastikuse tunnustamise ja ELi territooriumile mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramisega; on veendunud, et sisepiiridel piirikontrolli taastamise vältimiseks tuleks sisepiire ületavate inimeste suhtes rakendada terviklikke, piisavaid ja selgeid rahvatervise kaitse meetmeid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon jätkab praeguse ELi ühise COVID-19 puhangule reageerimise koordineerimise raames suuniste andmist eelkõige võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtte rakendamise ning töötajate ja teenuste vaba ja õiglase liikumise kasutamise kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi, et parandada pandeemia ajal kogu ELi hõlmavat koostööd ning kooskõlastamist liikmesriikidega ja nende vahel ning seda toetada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et sellised vahendid nagu COVID-19 jälgimisrakendused peaksid olema piiriüleselt ühilduvad, et tagada nende tulemuslikkus ja muuta võimalikuks nakkuste jälgimine reisimise ajal; rõhutab, et ELi elanikel peaks olema lihtne juurdepääs usaldusväärsele, terviklikule ja reaalajas saadavale teabele kogu ELi pandeemiaga seotud reisipiirangute, tervishoiu- ja ohutusmeetmete kohta; kordab, et tähtis on pandeemiast teavitada mitmes keeles, pöörates eelkõige tähelepanu piiriülestes piirkondades kasutatavatele keeltele; palub komisjonil veebisaiti „Re-Open EU“ vastavalt ajakohastada, et luua tõeline ühtne kontaktpunkt, mis hõlbustaks pandeemia ajal vaba liikumist ja aitaks märkimisväärselt kaasa elanike naasmisele oma tavapäraste eluviiside juurde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab muret arvukate takistuste pärast, millega puutusid piiride sulgemise ja reisipiirangute tõttu kokku paljud piiriülesed töötajad, üliõpilased ja eri kodakondsusega stabiilses suhtes paarid; kutsub komisjoni ja liikmesriike pöörama erilist tähelepanu selliste piiriüleste piirkondade eripäradele, kus on levinud piiriülene pendelränne; soovitab sellega seoses vabastada piirialade elanikud ja piiriülesed töötajad pandeemiaga seotud kitsendavate meetmete ja piirangute järgimisest, nõudes samal ajal, et nad võtaksid arvesse asjakohaste liikmesriikide tervishoiuasutuste viiruse leviku ennetamiseks antud soovitusi ja võetud meetmeid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et kiire tagasipöördumine täielikult toimiva Schengeni ala juurde on äärmiselt oluline ning sõltub nii liikmesriikide poliitilisest tahtest kui ka nende soovist koordineerida meetmeid Schengeni acquis’ alusel; tuletab meelde, et vältida tasuks mis tahes kooskõlastamata ja kahepoolseid meetmeid, mis võiksid kaasa tuua liikuvuse ja liikumisvabaduse tarbetu piiramise; märgib, et üks komisjoni peamistest 2021. aasta algatustest on Schengeni tuleviku strateegia; tuletab meelde, et Schengeni ala lõpule viimine on ülimalt soovimisväärne, sest sellega kindlustatakse kõigi ELi kodanike võrdne kasusaamine ELi õigustikust; kordab oma nõudmist, et komisjon ja liikmesriigid valmistaksid võimalikult kiiresti ette hädaolukorra lahendamise kavad, juhuks kui COVID-19 levik peaks veel kord suurenema, et ennetada ajutise piirikontrolli keskpikas perspektiivis poolalaliseks muutumist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EÜT C 340, 10.11.1997, lk 93.

(2)  ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0175.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0176.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0240.

(7)  ELT L 337, 14.10.2020, lk 3.

---

Neljapäev, 25. november 2020

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/10

---

P9_TA(2020)0318

Kestlikuma ühtse turu suunas äriettevõtete ja tarbijate jaoks

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon Kestlikuma ühtse turu suunas äriettevõtete ja tarbijate jaoks (2020/2021(INI))

(2021/C 425/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 169, 191, 192 ja 193, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 169, 191, 192 ja 193,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/771 kaupade müügilepingute teatavate aspektide kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/771 kaupade müügilepingute teatavate aspektide kohta (3),

| — | võttes arvesse 7. juuni 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ühtse turu, ettevõtete, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ja Euroopa statistika programm (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuni 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ühtse turu, ettevõtete, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ja Euroopa statistika programm (COM(2018)0441),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava „Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel““ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava „Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel““ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni toodete kasutusea pikendamise ning sellega tarbijatele ja ettevõtetele kaasnevate eeliste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni toodete kasutusea pikendamise ning sellega tarbijatele ja ettevõtetele kaasnevate eeliste kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni ringmajanduse paketi rakendamise ning kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni ringmajanduse paketi rakendamise ning kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 2018. aasta oktoobri väljaannet „Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy“ (tarbijate ringmajandusse kaasatust käsitlev käitumisuuring), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2018. aasta oktoobri väljaannet „Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy“ (tarbijate ringmajandusse kaasatust käsitlev käitumisuuring),

| — | võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse 2019. aasta aruannet „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products“ (toodete parandamist ja ajakohastamist hindava punktisüsteemi analüüs ja areng), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse 2019. aasta aruannet „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products“ (toodete parandamist ja ajakohastamist hindava punktisüsteemi analüüs ja areng),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 4. detsembri 2019. aasta aruannet Euroopa keskkonna ning selle seisundi ja väljavaadete kohta 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 4. detsembri 2019. aasta aruannet Euroopa keskkonna ning selle seisundi ja väljavaadete kohta 2020. aastal,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni palvel 2020. aasta märtsis avaldatud uuringut „Promoting product longevity“ (toote pika kasutusea toetamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni palvel 2020. aasta märtsis avaldatud uuringut „Promoting product longevity“ (toote pika kasutusea toetamine),

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni palvel 2020. aasta aprillis avaldatud analüüsi „Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation“ (säästev tarbimine ja tarbijakaitse õigusaktid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni palvel 2020. aasta aprillis avaldatud analüüsi „Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation“ (säästev tarbimine ja tarbijakaitse õigusaktid),

| — | võttes arvesse Euroopa Tarbijaliitude Ameti (BEUC) 18. augusti 2015. aasta aruannet „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights – Consumer expectations from the EU’s resource efficiency and circular economy agenda“ (Kestvuskaubad: Jätkusuutlikumad tooted, paremad tarbijaõigused – tarbijate ootused ELi ressursitõhususe ja ringmajanduse tegevuskava suhtes), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Tarbijaliitude Ameti (BEUC) 18. augusti 2015. aasta aruannet „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights – Consumer expectations from the EU’s resource efficiency and circular economy agenda“ (Kestvuskaubad: Jätkusuutlikumad tooted, paremad tarbijaõigused – tarbijate ootused ELi ressursitõhususe ja ringmajanduse tegevuskava suhtes),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0209/2020),

| A. | arvestades, et loodusvarade vähenemise ja jäätmete leviku tõttu on ülioluline luua planeedi taluvuspiiridele vastavad kestlikud tootmis- ja tarbimisviisid, seades prioriteediks ressursside tõhusama ja säästvama kasutamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et loodusvarade vähenemise ja jäätmete leviku tõttu on ülioluline luua planeedi taluvuspiiridele vastavad kestlikud tootmis- ja tarbimisviisid, seades prioriteediks ressursside tõhusama ja säästvama kasutamise;

| B. | arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustatud kriis on näidanud vajadust luua uusi ja vastupidavamaid ärimudeleid ning toetada Euroopa ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), mikroettevõtjaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustatud kriis on näidanud vajadust luua uusi ja vastupidavamaid ärimudeleid ning toetada Euroopa ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), mikroettevõtjaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid;

| C. | arvestades, et kestlik ühtne turg peab kajastama parlamendi nõudmist (8) võtta vastu ulatuslik Euroopa roheline kokkulepe; arvestades, et seetõttu on oluline töötada välja teadusuuringutel põhinev strateegia, et suurendada toodete vastupidavust, korduvkasutatavust, ajakohastatavust ja parandatavust; arvestades, et see strateegia peaks looma Euroopa ettevõtjatele töökohti, majanduskasvu ja innovatsioonivõimalusi, toetama nende ülemaailmset konkurentsivõimet ja tagama kõrgetasemelise tarbijakaitse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kestlik ühtne turg peab kajastama parlamendi nõudmist (8) võtta vastu ulatuslik Euroopa roheline kokkulepe; arvestades, et seetõttu on oluline töötada välja teadusuuringutel põhinev strateegia, et suurendada toodete vastupidavust, korduvkasutatavust, ajakohastatavust ja parandatavust; arvestades, et see strateegia peaks looma Euroopa ettevõtjatele töökohti, majanduskasvu ja innovatsioonivõimalusi, toetama nende ülemaailmset konkurentsivõimet ja tagama kõrgetasemelise tarbijakaitse;

| D. | arvestades, et ühine ja kõikehõlmav strateegia ei tähenda kõigile ühtmoodi sobivat lähenemisviisi; arvestades, et asjakohasem oleks diferentseeritud lähenemisviis, mis põhineks iga tootekategooria ja sektori eripäral ning turu ja tehnoloogia arengul; arvestades, et hästi toimiva kestliku ühtse turu saavutamiseks on vaja tulemuslikult rakendada ja jõustada kehtivaid eeskirju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühine ja kõikehõlmav strateegia ei tähenda kõigile ühtmoodi sobivat lähenemisviisi; arvestades, et asjakohasem oleks diferentseeritud lähenemisviis, mis põhineks iga tootekategooria ja sektori eripäral ning turu ja tehnoloogia arengul; arvestades, et hästi toimiva kestliku ühtse turu saavutamiseks on vaja tulemuslikult rakendada ja jõustada kehtivaid eeskirju;

| E. | arvestades, et kliimaneutraalsusele ja ringmajandusele üleminekuks on oluline mobiliseerida piisavad rahalised vahendid selliste rahastamisprogrammide kaudu nagu ühtse turu programm, et rahastada teadus- ja arendustegevust kestlike toodete valdkonnas ning ettevõtjatele ja tarbijatele suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kliimaneutraalsusele ja ringmajandusele üleminekuks on oluline mobiliseerida piisavad rahalised vahendid selliste rahastamisprogrammide kaudu nagu ühtse turu programm, et rahastada teadus- ja arendustegevust kestlike toodete valdkonnas ning ettevõtjatele ja tarbijatele suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid;

| F. | arvestades, et tarbijad on valmis liikuma ringmajanduse poole ja ostavad kolm korda suurema tõenäosusega toodet, kui see on komisjoni 2018. aasta käitumisuuringu kohaselt märgistatud vastupidavama ja parandatava tootena, kuid endiselt esineb takistusi, sealhulgas teabe asümmeetriat; arvestades, et tarbijate teadlikkuse ja ettevõtjate ausa konkurentsi huvides on vaja selget, usaldusväärset ja läbipaistvat teavet toote omaduste, sealhulgas hinnangulise eluea ja parandatavuse kohta; arvestades, et olemasolevat teavet tuleb seetõttu parandada, vältides samas teabe üleküllust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tarbijad on valmis liikuma ringmajanduse poole ja ostavad kolm korda suurema tõenäosusega toodet, kui see on komisjoni 2018. aasta käitumisuuringu kohaselt märgistatud vastupidavama ja parandatava tootena, kuid endiselt esineb takistusi, sealhulgas teabe asümmeetriat; arvestades, et tarbijate teadlikkuse ja ettevõtjate ausa konkurentsi huvides on vaja selget, usaldusväärset ja läbipaistvat teavet toote omaduste, sealhulgas hinnangulise eluea ja parandatavuse kohta; arvestades, et olemasolevat teavet tuleb seetõttu parandada, vältides samas teabe üleküllust;

| G. | arvestades, et toote kasutusiga ja vananemine on tingitud mitmesugustest loomulikest või kunstlikest teguritest, milleks on koostis, funktsionaalsus, parandamiskulud ja kasutamine; arvestades, et toote hinnangulist kasutusiga tuleb mõõta objektiivsete testide ja kriteeriumide alusel, mis kajastavad tegelikke kasutustingimusi, ning see tuleb kindlaks määrata enne toote turule laskmist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et toote kasutusiga ja vananemine on tingitud mitmesugustest loomulikest või kunstlikest teguritest, milleks on koostis, funktsionaalsus, parandamiskulud ja kasutamine; arvestades, et toote hinnangulist kasutusiga tuleb mõõta objektiivsete testide ja kriteeriumide alusel, mis kajastavad tegelikke kasutustingimusi, ning see tuleb kindlaks määrata enne toote turule laskmist;

| H. | arvestades, et direktiiv (EL) 2019/771 tuleb 2024. aastaks läbi vaadata; arvestades, et läbivaatamise ettevalmistamisel tuleks hinnata mitut meedet, mille eesmärk on luua õiged tingimused toodete vastupidavuse suurendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse ning konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna tagamiseks; arvestades, et kaheaastane seaduslik garantiiaeg ei pruugi sobida kõigile tootekategooriatele, mille hinnanguline kasutusiga on pikem; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et direktiiv (EL) 2019/771 tuleb 2024. aastaks läbi vaadata; arvestades, et läbivaatamise ettevalmistamisel tuleks hinnata mitut meedet, mille eesmärk on luua õiged tingimused toodete vastupidavuse suurendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse ning konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna tagamiseks; arvestades, et kaheaastane seaduslik garantiiaeg ei pruugi sobida kõigile tootekategooriatele, mille hinnanguline kasutusiga on pikem;

| I. | arvestades, et ühes varasemas resolutsioonis (9) nõudis Euroopa Parlament meetmeid kaupade ja tarkvara kavandatud aegumise probleemi lahendamiseks, sealhulgas ühtse määratluse väljatöötamist testimiseks ja probleemsete tavade tuvastamiseks; arvestades, et on vaja välja töötada ühtse turu ühine strateegia ning tagada õiguskindlus ja usaldus nii ettevõtjate kui ka tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühes varasemas resolutsioonis (9) nõudis Euroopa Parlament meetmeid kaupade ja tarkvara kavandatud aegumise probleemi lahendamiseks, sealhulgas ühtse määratluse väljatöötamist testimiseks ja probleemsete tavade tuvastamiseks; arvestades, et on vaja välja töötada ühtse turu ühine strateegia ning tagada õiguskindlus ja usaldus nii ettevõtjate kui ka tarbijate jaoks;

| J. | arvestades, et tarkvara kasutusiga on elektrooniliste seadmete tööea jaoks määrava tähtsusega; arvestades, et kuna tarkvara aegub järjest kiiremini, peavad elektroonikaseadmed olema kohandatavad, et turul konkurentsivõimeliseks jääda (10); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tarkvara kasutusiga on elektrooniliste seadmete tööea jaoks määrava tähtsusega; arvestades, et kuna tarkvara aegub järjest kiiremini, peavad elektroonikaseadmed olema kohandatavad, et turul konkurentsivõimeliseks jääda (10);

| K. | arvestades, et 79 % Euroopa kodanikest arvab, et tootjatelt tuleks nõuda, et nad muudaksid digiseadmete parandamise või nende üksikute osade asendamise lihtsamaks (11); arvestades, et kvaliteetsed tooted suurendavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 79 % Euroopa kodanikest arvab, et tootjatelt tuleks nõuda, et nad muudaksid digiseadmete parandamise või nende üksikute osade asendamise lihtsamaks (11); arvestades, et kvaliteetsed tooted suurendavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet;

| L. | arvestades, et 2015. aasta detsembris (12) läbi viidud uuring näitas, et 59 % tarbijatest ei teadnud, et seadusjärgne garantiiperiood ELis kestab vähemalt kaks aastat; arvestades, et tarbijate teadlikkust kehtivatest laialdastest õigustest seadusest tuleneva garantii osas võiks parandada ning et selliselt toimides võidakse kaasa aidata kaupade kestlikumale kasutamisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2015. aasta detsembris (12) läbi viidud uuring näitas, et 59 % tarbijatest ei teadnud, et seadusjärgne garantiiperiood ELis kestab vähemalt kaks aastat; arvestades, et tarbijate teadlikkust kehtivatest laialdastest õigustest seadusest tuleneva garantii osas võiks parandada ning et selliselt toimides võidakse kaasa aidata kaupade kestlikumale kasutamisele;

| M. | arvestades, et e-kaubanduse kasv on kaasa toonud vajaduse tõhusama kontrolli järele seoses kolmandatest riikidest pärinevate kaupade ja teenuste vastavusega ELi keskkonna- ja tarbijakaitsestandarditele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et e-kaubanduse kasv on kaasa toonud vajaduse tõhusama kontrolli järele seoses kolmandatest riikidest pärinevate kaupade ja teenuste vastavusega ELi keskkonna- ja tarbijakaitsestandarditele;

| N. | arvestades, et kestlik ühtne turg eeldab tulemuslikku turujärelevalvet, et tagada nende eeskirjade nõuetekohane jõustamine, milles turujärelevalve- ja tolliasutustel on keskne roll; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kestlik ühtne turg eeldab tulemuslikku turujärelevalvet, et tagada nende eeskirjade nõuetekohane jõustamine, milles turujärelevalve- ja tolliasutustel on keskne roll;

| O. | arvestades, et parandamise ja korduskasutuse edendamine ning usalduse suurendamine kasutatud kaupade turu suhtes võib anda majanduslikke, sotsiaalseid ja tööhõivevõimalusi ning teatud juhtudel suurendada tööstuse konkurentsivõimet; arvestades, et teatavatel juhtudel ei saa tarbijad lasta parandustöid teha, näiteks puudub juurdepääs varuosadele, puudub standardimine ja koostalitlusvõime ning parandusteenused ei ole kättesaadavad; arvestades, et sellel on negatiivne mõju remondisektorile; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et parandamise ja korduskasutuse edendamine ning usalduse suurendamine kasutatud kaupade turu suhtes võib anda majanduslikke, sotsiaalseid ja tööhõivevõimalusi ning teatud juhtudel suurendada tööstuse konkurentsivõimet; arvestades, et teatavatel juhtudel ei saa tarbijad lasta parandustöid teha, näiteks puudub juurdepääs varuosadele, puudub standardimine ja koostalitlusvõime ning parandusteenused ei ole kättesaadavad; arvestades, et sellel on negatiivne mõju remondisektorile;

| P. | arvestades, et Eurobaromeetri andmetel (13) eelistaks 77 % ELi kodanikest pigem oma seadmeid remontida kui neid asendada; arvestades, et remondiettevõtted võiksid Euroopas olla kohalike töökohtade ja spetsiifilise oskusteabe allikaks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Eurobaromeetri andmetel (13) eelistaks 77 % ELi kodanikest pigem oma seadmeid remontida kui neid asendada; arvestades, et remondiettevõtted võiksid Euroopas olla kohalike töökohtade ja spetsiifilise oskusteabe allikaks;

| Q. | arvestades, et nende tooteliikide kasutusea pikendamist, mille keskkonnatõhusus on oluliselt paranemas, tuleks tasakaalustada selliste täiustatud toodete kasutuselevõtuga ning seetõttu ei tohiks see põhjustada viivitusi uuendusliku tehnoloogia kasutuselevõtmisel, mis võiks anda märkimisväärset keskkonnakasu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et nende tooteliikide kasutusea pikendamist, mille keskkonnatõhusus on oluliselt paranemas, tuleks tasakaalustada selliste täiustatud toodete kasutuselevõtuga ning seetõttu ei tohiks see põhjustada viivitusi uuendusliku tehnoloogia kasutuselevõtmisel, mis võiks anda märkimisväärset keskkonnakasu;

| R. | arvestades, et jätkuv digiteerimine pakub ühiskonnale uusi teabejagamiskanaleid ning aitab luua vastutusel, läbipaistvusel, teabe jagamisel ja ressursside tõhusamal kasutamisel põhinevat kestlikku turgu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et jätkuv digiteerimine pakub ühiskonnale uusi teabejagamiskanaleid ning aitab luua vastutusel, läbipaistvusel, teabe jagamisel ja ressursside tõhusamal kasutamisel põhinevat kestlikku turgu;

| S. | arvestades, et digiplatvormid võiksid veelgi paremini täita oma ülesannet anda tarbijatele pakutavate toodete ja teenuste kohta usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et digiplatvormid võiksid veelgi paremini täita oma ülesannet anda tarbijatele pakutavate toodete ja teenuste kohta usaldusväärset teavet;

| T. | arvestades, et digitaalsektor aitab kaasa innovatsioonile ja kestliku majanduse edendamisele; arvestades, et tuleks jälgida, kuidas selle taristu energia- ja ressursitarbimine mõjutab keskkonda; arvestades, et säästvam pakendamine ja kättetoimetamine on ringmajanduse loomisel otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et digitaalsektor aitab kaasa innovatsioonile ja kestliku majanduse edendamisele; arvestades, et tuleks jälgida, kuidas selle taristu energia- ja ressursitarbimine mõjutab keskkonda; arvestades, et säästvam pakendamine ja kättetoimetamine on ringmajanduse loomisel otsustavalt tähtis;

| U. | arvestades, et keskkonnahoidlik ja kestlik riigihange on strateegiline vahend, mis koos muude oluliste poliitikavaldkondadega võimaldab toetada Euroopa tööstuslikku üleminekut ning tugevdada selle vastupanuvõimet ja avatud strateegilist autonoomiat; arvestades, et säästvate hangete strateegiline kasutamine võib tuua kasu nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, suurendades nõudlust säästvate kaupade järele ja nende pakkumist ning muutes need tooted tarbijate jaoks kulutõhusaks ja huvipakkuvaks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et keskkonnahoidlik ja kestlik riigihange on strateegiline vahend, mis koos muude oluliste poliitikavaldkondadega võimaldab toetada Euroopa tööstuslikku üleminekut ning tugevdada selle vastupanuvõimet ja avatud strateegilist autonoomiat; arvestades, et säästvate hangete strateegiline kasutamine võib tuua kasu nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, suurendades nõudlust säästvate kaupade järele ja nende pakkumist ning muutes need tooted tarbijate jaoks kulutõhusaks ja huvipakkuvaks;

| V. | arvestades, et tuleb võidelda eksitavate keskkonnaalaste väidete ja nn rohepesu vastu, kasutades tulemuslikke meetodeid, mis käsitlevad muu hulgas selliste väidete põhjendamist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tuleb võidelda eksitavate keskkonnaalaste väidete ja nn rohepesu vastu, kasutades tulemuslikke meetodeid, mis käsitlevad muu hulgas selliste väidete põhjendamist;

| W. | arvestades, et reklaam mõjutab tarbimise taset ja tarbimisviise; arvestades, et reklaam võiks aidata ettevõtjatel ja tarbijatel teha teadlikke kestlikke valikuid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et reklaam mõjutab tarbimise taset ja tarbimisviise; arvestades, et reklaam võiks aidata ettevõtjatel ja tarbijatel teha teadlikke kestlikke valikuid;

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon esitas 2020. aasta märtsis oma ringmajanduse edendamise tegevuskava ja väljendas valmisolekut arendada kestlikumaid tooteid, mida oleks lihtsam parandada, korduskasutada ja ringlusse võtta, samal ajal toetades tarbijat sellel üleminekul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kestliku ühtse turu strateegia peaks kindlasti õiglaselt, tasakaalustatult ja proportsionaalselt ühendama kestlikkuse, tarbijakaitse ja väga konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse põhimõtted; rõhutab, et kõik võimalikud reguleerivad meetmed peaksid lähtuma nendest põhimõtetest ning olema keskkonnasäästlikud ja kasulikud nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, et nad siseturu roheülemineku omaks võtaksid; rõhutab, et reguleerivad meetmed peaksid andma Euroopa ettevõtjatele konkurentsieeliseid, ei tohiks neile tekitada ebaproportsionaalset finantskoormust ning peaksid ergutama innovatsiooni, julgustama investeerima säästvasse tehnoloogiasse ning tugevdama Euroopa konkurentsivõimet ja lõppkokkuvõttes tarbijakaitset; juhib tähelepanu sellele, et kõigi kavandatavate reguleerivate meetmete kohta tuleks koostada mõjuhinnang ning alati tuleks arvesse võtta turu arengut ja tarbijate vajadusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles ilmutama asjakohaste ettepanekute kavandamisel, vastuvõtmisel ja rakendamisel tugevat poliitilist ambitsiooni, näiteks seoses tarbija mõjuvõimu suurendamisega roheüleminekul ja säästva tootepoliitika algatusega, mis peaks olema täielikult kooskõlas ELi kliima- ja muude keskkonnaeesmärkidega, et parandada väärtusahelate ringlust, ressursitõhusust ja teisese tooraine kasutuselevõttu, minimeerida jäätmeteket ja saavutada mürgivaba ringmajandus; rõhutab, kui oluline on kehtivate kohustuste ja standardite õigeaegne rakendamine ja järgimine; nõuab tungivalt, et komisjon seda enam edasi ei lükkaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et hästi toimiv ühtne turg on võimas vahend ELi keskkonnahoidlikuks ja digitaalseks üleminekuks, võttes arvesse ka selle rolli globaliseerunud majanduses; rõhutab, et ühtse turu väljakujundamine ja süvendamine, sealhulgas kehtivate õigusaktide tõhusa jõustamise ning allesjäänud põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete tõkete kõrvaldamise kaudu, on ELis säästvama tootmise ja tarbimise saavutamise eeltingimus; nõuab siseturu läbipaistvat juhtimist koos parema ja tulemuslikuma järelevalvega; on veendunud, et kestlikuma ühtse turu õigusraamistik peaks edendama innovatsiooni ja säästva tehnoloogia arendamist, stimuleerima ettevõtteid minema üle kestlikumatele ärimudelitele ja aitama seeläbi kaasa majanduse kestlikumale taastumisele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et säästev tarbimine käib käsikäes säästva tootmisega ning et ettevõtjaid tuleks ergutada mõtlema toodete ja teenuste vastupidavusele alates nende väljatöötamise etapist ning siseturule laskmisel või seal pakkumisel, et tagada tarbijatele ohutu, kestlik, kulutõhus ja meeldiv valik; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete kohta, mis eristavad tootekategooriaid ja olulise keskkonnamõjuga sektoreid ning suurendavad toodete vastupidavust, sealhulgas nende hinnangulist kasutusiga, korduskasutatavust, ajakohastatavust, parandatavust ja ringlussevõetavust; |
| --- | --- |

5.

Tarbijate õigused ja võitlus toodete kavandatud iganemise vastu

| 6. | palub komisjonil koostada asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides ulatuslik strateegia meetmetega, mis eristavad tootekategooriaid ning võtavad arvesse turu ja tehnoloogia arengut, et toetada ettevõtjaid ja tarbijaid ning kujundada säästvaid tootmis- ja tarbimisharjumusi; märgib, et see strateegia peaks hõlmama meetmeid, mille eesmärk on:






  a. | täpsustada, milline lepingueelne teave tuleb esitada toote hinnangulise kasutusaja (väljendatakse aastates ja/või kasutustsüklites ning määratakse kindlaks enne toote turulelaskmist objektiivse ja standarditud metoodika abil, mis põhineb muu hulgas tegelikul kasutamisel, kasutustihedusel ja looduslike tegurite erinevustel) ja parandatavuse kohta, pidades silmas, et see teave tuleks esitada selgelt ja arusaadavalt, et mitte tarbijat segadusse ajada ega teabega üle koormata, ning kooskõlas direktiividega 2011/83/EL ja 2005/29/EÜ teha sellest toote peamine omadus; |
| --- | --- | --- |

6.

a.

täpsustada, milline lepingueelne teave tuleb esitada toote hinnangulise kasutusaja (väljendatakse aastates ja/või kasutustsüklites ning määratakse kindlaks enne toote turulelaskmist objektiivse ja standarditud metoodika abil, mis põhineb muu hulgas tegelikul kasutamisel, kasutustihedusel ja looduslike tegurite erinevustel) ja parandatavuse kohta, pidades silmas, et see teave tuleks esitada selgelt ja arusaadavalt, et mitte tarbijat segadusse ajada ega teabega üle koormata, ning kooskõlas direktiividega 2011/83/EL ja 2005/29/EÜ teha sellest toote peamine omadus;

| b. | töötada välja ja kehtestada kohustuslik märgistamine, et anda tarbijale kohe nähtavat, selget ja kergesti mõistetavat teavet toote hinnangulise eluea ja parandatavuse kohta ostuhetkel; rõhutab, et selline märgistamiskava tuleks välja töötada kõiki sidusrühmi kaasates ning tuginedes teadusuuringutel põhinevatele ühtlustatud ja läbipaistvatele standarditele ja mõjuhinnangutele, mis tõendavad asjakohasust, proportsionaalsust ja tõhusust negatiivse keskkonnamõju vähendamisel ja tarbijate kaitsmisel; leiab, et selline märgistus peaks eelkõige sisaldama teavet vastupidavuse ja parandatavuse kohta, näiteks parandamishinnangut, mida võiks olla keskkonnatoime indeksi kujul, võttes kogu toote olelusringi jooksul vastavalt tootekategooriale arvesse mitmeid kriteeriume; |
| --- | --- |

b.

töötada välja ja kehtestada kohustuslik märgistamine, et anda tarbijale kohe nähtavat, selget ja kergesti mõistetavat teavet toote hinnangulise eluea ja parandatavuse kohta ostuhetkel; rõhutab, et selline märgistamiskava tuleks välja töötada kõiki sidusrühmi kaasates ning tuginedes teadusuuringutel põhinevatele ühtlustatud ja läbipaistvatele standarditele ja mõjuhinnangutele, mis tõendavad asjakohasust, proportsionaalsust ja tõhusust negatiivse keskkonnamõju vähendamisel ja tarbijate kaitsmisel; leiab, et selline märgistus peaks eelkõige sisaldama teavet vastupidavuse ja parandatavuse kohta, näiteks parandamishinnangut, mida võiks olla keskkonnatoime indeksi kujul, võttes kogu toote olelusringi jooksul vastavalt tootekategooriale arvesse mitmeid kriteeriume;

| c. | tugevdada ELi ökomärgise rolli, et suurendada tööstuslikku kasutuselevõttu ja tarbijate teadlikkust, |
| --- | --- |

c.

tugevdada ELi ökomärgise rolli, et suurendada tööstuslikku kasutuselevõttu ja tarbijate teadlikkust,

| d. | hinnata kulu-/keskkonnatõhususe analüüsi alusel, millised kaubakategooriad sobivad kõige paremini kasutusarvestiga varustamiseks, et parandada tarbijate teavitamist ja tootehooldust, soodustada toodete pikaajalist kasutamist lihtsustatud korduskasutamise kaudu ning edendada korduskasutust ja kasutatud toodetel põhinevaid ärimudeleid; |
| --- | --- |

d.

hinnata kulu-/keskkonnatõhususe analüüsi alusel, millised kaubakategooriad sobivad kõige paremini kasutusarvestiga varustamiseks, et parandada tarbijate teavitamist ja tootehooldust, soodustada toodete pikaajalist kasutamist lihtsustatud korduskasutamise kaudu ning edendada korduskasutust ja kasutatud toodetel põhinevaid ärimudeleid;

| e. | hinnata direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamise ettevalmistamise käigus, kuidas viia õiguslike garantiide kestus paremini kooskõlla tootekategooria hinnangulise elueaga ning kuidas mittevastavusega seotud ümberpööratud tõendamiskohustuse pikendamine suurendaks tarbijate ja ettevõtjate võimalusi teha kestlikke valikuid; nõuab, et mõjuhinnangus kaalutaks selliste võimalike pikenduste mõju hindadele, toodete eeldatavale elueale, müügigarantiisüsteemidele ja sõltumatutele remonditeenustele; |
| --- | --- |

e.

hinnata direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamise ettevalmistamise käigus, kuidas viia õiguslike garantiide kestus paremini kooskõlla tootekategooria hinnangulise elueaga ning kuidas mittevastavusega seotud ümberpööratud tõendamiskohustuse pikendamine suurendaks tarbijate ja ettevõtjate võimalusi teha kestlikke valikuid; nõuab, et mõjuhinnangus kaalutaks selliste võimalike pikenduste mõju hindadele, toodete eeldatavale elueale, müügigarantiisüsteemidele ja sõltumatutele remonditeenustele;

| f. | uurida direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamiseks valmistumisel, kas on võimalik tugevdada müüjate positsiooni tootjate suhtes, võttes õigusliku garantiikorra raames kasutusele ühise tootja ja müüja vastutuse mehhanismi; |
| --- | --- |

f.

uurida direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamiseks valmistumisel, kas on võimalik tugevdada müüjate positsiooni tootjate suhtes, võttes õigusliku garantiikorra raames kasutusele ühise tootja ja müüja vastutuse mehhanismi;

| g. | võidelda toodete enneaegse vananemise vastu, kaaludes direktiivi 2005/29/EÜ I lisas esitatud loetellu selliste tavade lisamist, mis tulemuslikult lühendavad toote kasutusiga, et suurendada selle asendamismäära ja põhjendamatult piirata toodete, sealhulgas tarkvara parandatavust; rõhutab, et need tavad tuleks selgelt määratleda objektiivse ja ühise määratluse alusel, võttes arvesse kõigi sidusrühmade, näiteks teadusasutuste ning tarbija-, äri- ja keskkonnaorganisatsioonide hinnangut; |
| --- | --- |

g.

võidelda toodete enneaegse vananemise vastu, kaaludes direktiivi 2005/29/EÜ I lisas esitatud loetellu selliste tavade lisamist, mis tulemuslikult lühendavad toote kasutusiga, et suurendada selle asendamismäära ja põhjendamatult piirata toodete, sealhulgas tarkvara parandatavust; rõhutab, et need tavad tuleks selgelt määratleda objektiivse ja ühise määratluse alusel, võttes arvesse kõigi sidusrühmade, näiteks teadusasutuste ning tarbija-, äri- ja keskkonnaorganisatsioonide hinnangut;

| 7. | rõhutab, et digielementidega tooted vajavad erilist tähelepanu ning et direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamisel, mis tuleb läbi viia 2024. aastaks, tuleks arvesse võtta järgmisi elemente:






  a. | parandusi, st turvalisuse ja vastavuse uuendusi, tuleb teha kogu seadme hinnangulise kasutusaja jooksul vastavalt tootekategooriale; |
| --- | --- | --- |

7.

a.

parandusi, st turvalisuse ja vastavuse uuendusi, tuleb teha kogu seadme hinnangulise kasutusaja jooksul vastavalt tootekategooriale;

| b. | parandusi tuleks hoida lahus arendusuuendustest, mis peavad olema tagasipööratavad, ning ajakohastamine ei tohi kunagi vähendada kaupade toimivust ega reageerimisvõimet; |
| --- | --- |

b.

parandusi tuleks hoida lahus arendusuuendustest, mis peavad olema tagasipööratavad, ning ajakohastamine ei tohi kunagi vähendada kaupade toimivust ega reageerimisvõimet;

| c. | müüja peab ostuhetkel tarbijat teavitama ajavahemikust, mille jooksul võib eeldada kaupade ostmisel saadud tarkvara ajakohastamist, viisil, mis on kooskõlas innovatsiooni ja võimalike tulevaste turusuundumustega, samuti nende eripärast ja mõjust seadme toimivusele, et tagada kaupade vastavuse ja turvalisuse säilimine; |
| --- | --- |

c.

müüja peab ostuhetkel tarbijat teavitama ajavahemikust, mille jooksul võib eeldada kaupade ostmisel saadud tarkvara ajakohastamist, viisil, mis on kooskõlas innovatsiooni ja võimalike tulevaste turusuundumustega, samuti nende eripärast ja mõjust seadme toimivusele, et tagada kaupade vastavuse ja turvalisuse säilimine;

| 8. | rõhutab, et nii ettevõtjad kui ka tarbijad vajavad lihtsaid, tõhusaid ja jõustatavaid õiguskaitsevahendeid; tuletab meelde, et kõikjal ELis tuleks tarbijaid nende õigustest ja õiguskaitsevahenditest teavitada; nõuab, et mitmeaastase finantsraamistiku ühtse turu programmi raames rahastataks meetmeid teabelünga kõrvaldamiseks ning tarbijate, ettevõtjate ja keskkonnaühenduste toetamiseks nende algatustes; leiab, et liikmesriigid peaksid korraldama teavituskampaaniaid, et suurendada tarbijakaitset ja usaldust, eriti haavatavate rühmade seas, ning kutsub komisjoni üles andma ühtse digivärava kaudu tarbijatele asjakohast teavet nende õiguste kohta; rõhutab, et VKEd, mikroettevõtjad ja füüsilisest isikust ettevõtjad vajavad konkreetset toetust, sealhulgas rahalist toetust, et mõista ja täita oma õiguslikke kohustusi tarbijakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et paljud ühtsele turule lastud tooted, eelkõige internetipõhistes kauplemiskohtades müüdavad ja väljastpoolt ELi imporditud tooted, ei vasta tooteohutust ja säästlikkusnõudeid käsitlevatele ELi õigusaktidele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiiresti tegutsema selle nimel, et tagada ELi ettevõtjatele rahvusvaheliste konkurentidega võrdsed võimalused ning tarbijatele ohutud ja kestlikud tooted, kehtestades kogu ELis nii traditsioonilistele kui ka internetiettevõtetele parema turujärelevalve ja samaväärsed tollikontrolli standardid; tuletab meelde, et selle ülesande täitmiseks tuleb turujärelevalveasutustele kooskõlas määrusega (EL) 2019/1020 anda piisavad rahalised, tehnilised, teabe- ja inimressursid, ning kutsub liikmesriike üles neid vajadusi täitma ja palub komisjonil tagada määruse nõuetekohane rakendamine; rõhutab, et RAPEXi süsteemi ning internetipõhiste kauplemiskohtade ja -platvormide koostoimet tuleks märkimisväärselt parandada; |
| --- | --- |

9.

Parandamisstrateegia

| 10. | nõuab, et järgmine teave varuosade kättesaadavuse, tarkvarauuenduste ja toote parandatavuse kohta tehtaks ostmise ajal selgelt ja loetavalt kättesaadavaks: eeldatav saadavusaeg alates ostukuupäevast, varuosade keskmine hind ostuhetkel, soovituslikud ligikaudsed tarne- ja remondiajad ning asjakohane teave remondi- ja hooldusteenuste kohta; nõuab lisaks, et see teave esitataks tootedokumentides koos kokkuvõttega kõige sagedasematest riketest ja nende parandamise viisidest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil kehtestada tarbijate õigus parandamisele, et muuta parandamine süstemaatiliseks, kulutõhusaks ja huvipakkuvaks, võttes arvesse tootekategooriate eripära, nagu ökodisaini direktiivi alusel on juba toimitud mitme kodumasina suhtes:






  a. | andes remonditööstuse osalistele, sealhulgas sõltumatutele remonditöökodadele, samuti tarbijatele tasuta juurdepääsu vajalikule remondi- ja hooldusteabele, sealhulgas teabele remondi- ja hooldustööde tegemiseks vajalike diagnostikavahendite, varuosade, tarkvara ja uuenduste kohta, pidades samas silmas tarbijaohutuse nõudeid, ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/943 kohaldamist, |
| --- | --- | --- |

11.

a.

andes remonditööstuse osalistele, sealhulgas sõltumatutele remonditöökodadele, samuti tarbijatele tasuta juurdepääsu vajalikule remondi- ja hooldusteabele, sealhulgas teabele remondi- ja hooldustööde tegemiseks vajalike diagnostikavahendite, varuosade, tarkvara ja uuenduste kohta, pidades samas silmas tarbijaohutuse nõudeid, ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/943 kohaldamist,

| b. | julgustades koostalitlust ja innovatsiooni toetavat varuosade standardimise protsessi, pidades samas kinni tooteohutuse nõuetest; |
| --- | --- |

b.

julgustades koostalitlust ja innovatsiooni toetavat varuosade standardimise protsessi, pidades samas kinni tooteohutuse nõuetest;

| c. | kehtestades kohustusliku miinimumperioodi varuosade tarnimiseks, mis kajastab toote hinnangulist kasutusiga pärast lõppseadme turule laskmist, samuti mõistlikud maksimaalsed tarneajad vastavalt tootekategooriale, kooskõlas 1. oktoobril 2019 vastu võetud ökodisaini rakendusmäärustega, mida tuleks laiendada suuremale tootevalikule, |
| --- | --- |

c.

kehtestades kohustusliku miinimumperioodi varuosade tarnimiseks, mis kajastab toote hinnangulist kasutusiga pärast lõppseadme turule laskmist, samuti mõistlikud maksimaalsed tarneajad vastavalt tootekategooriale, kooskõlas 1. oktoobril 2019 vastu võetud ökodisaini rakendusmäärustega, mida tuleks laiendada suuremale tootevalikule,

| d. | tagades, et varuosa hind on kogu toote hinna suhtes mõistlik ja seega kulutõhus ning et sõltumatutel ja volitatud remonditöökodadel ja tarbijatel on võimalik vajalikke varuosi hankida ilma ebaõiglaste takistusteta; |
| --- | --- |

d.

tagades, et varuosa hind on kogu toote hinna suhtes mõistlik ja seega kulutõhus ning et sõltumatutel ja volitatud remonditöökodadel ja tarbijatel on võimalik vajalikke varuosi hankida ilma ebaõiglaste takistusteta;

| e. | soodustades pigem parandamist kui asendamist, pikendades selle võimaluse valinud tarbijate garantiisid või nullides garantiiperioodid direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamiseks valmistumisel ja võttes arvesse kulutõhususe analüüsi nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks, ning tagades, et müüjad teavitavad tarbijaid alati parandamise võimalusest ja sellega seotud garantiiõigustest; |
| --- | --- |

e.

soodustades pigem parandamist kui asendamist, pikendades selle võimaluse valinud tarbijate garantiisid või nullides garantiiperioodid direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamiseks valmistumisel ja võttes arvesse kulutõhususe analüüsi nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks, ning tagades, et müüjad teavitavad tarbijaid alati parandamise võimalusest ja sellega seotud garantiiõigustest;

| f. | hinnates direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamise ettevalmistamisel, kuidas saaks parandamist hõlbustada, kehtestades ELi tasandil seadusliku tagatise osadele, mille kutseline parandaja asendab, kui kaubal ei ole enam seaduslikku või müügigarantiid, |
| --- | --- |

f.

hinnates direktiivi (EL) 2019/771 läbivaatamise ettevalmistamisel, kuidas saaks parandamist hõlbustada, kehtestades ELi tasandil seadusliku tagatise osadele, mille kutseline parandaja asendab, kui kaubal ei ole enam seaduslikku või müügigarantiid,

| g. | innustades liikmesriike looma parandamist soodustavaid stiimuleid, nagu „käsitööliste preemia“, ja seda eelkõige pärast seadusest tuleneva garantii lõppemist, tarbijatele, kes lasevad teatud parandustöid teha volitatud ja sõltumatutel remonditöökodadel; |
| --- | --- |

g.

innustades liikmesriike looma parandamist soodustavaid stiimuleid, nagu „käsitööliste preemia“, ja seda eelkõige pärast seadusest tuleneva garantii lõppemist, tarbijatele, kes lasevad teatud parandustöid teha volitatud ja sõltumatutel remonditöökodadel;

Üldine strateegia taaskasutuskultuuri toetamiseks

| 12. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon kaalub siduvaid meetmeid, et ära hoida müümata jäänud, kuid rikkumata ja töökorras kaupade hävitamine, et neid saaks selle asemel korduskasutada, ning korduskasutamise kvantifitseeritud sihtarvude kehtestamist, sealhulgas jäätmete raamdirektiivi ning pakendite ja pakendijäätmete direktiiviga kooskõlas olevate tagatisrahasüsteemide kasutuselevõtmise teel; rõhutab, et uutele kestlikele ärimudelitele tuleks anda eelisjuurdepääs jäätmeladudele, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles veelgi stimuleerima säästvat jäätmekäitlust; rõhutab, et vaja on strateegiat, millega hinnata ja käsitleda parandamise, edasimüügi, korduskasutamise ja annetamise õiguslikke takistusi, et tagada ressursside tõhusam ja säästvam kasutamine, ning tugevdada teisese tooraine siseturgu, ilma et see piiraks jäätmesaadetisi käsitleva määruse (EÜ) nr 1013/2006 sätete kohaldamist, sealhulgas suurema standardimise kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, kui tähtis on hoogustada ringmajanduse ärimudeleid, sest sellega vähendatakse toodete hävitamist ning edendatakse nende parandamist ja korduskasutamist; kutsub komisjoni üles ergutama selliste mudelite kasutamist, säilitades samas nende kulutõhususe ja atraktiivsuse ning tagades kõrgetasemelise tarbijakaitse, ning ergutama liikmesriike suurendama teadlikkust nendest mudelitest nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele suunatud koolituskampaaniate ja koolituste kaudu; rõhutab teadus- ja arendustegevusse investeerimise tähtsust selles valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu ettevõtjate tavadele, mille eesmärk on parandamist takistada ning mis piiravad õigust parandamisele ja mõjutavad tarbijate parandamisvõimalusi; nõuab tasakaalustatud lähenemisviisi kasutuselevõttu, mis ühelt poolt kaitseks intellektuaalomandiõiguste jõustamist ja teiselt poolt tagaks tõhusalt toimiva tugisüsteemi sõltumatutele remonditöökodadele, et toetada tarbijavalikut ja saavutada üldine kestlik ühtne turg; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab vajadust luua tarbijatele stiimuleid kasutatud kaupade ostmiseks; rõhutab, et garantii üleandmine veel kehtiva garantiiga kauba edasimüümisel suurendaks tarbija usaldust selle turu suhtes; kutsub sellega seoses komisjoni üles uurima, mil määral saaks esmaostja garantii edasimüügi korral hilisematele ostjatele üle kanda, eriti seoses digitaalse tootepassiga; nõuab lisaks, et direktiivi läbivaatamisel hinnataks vajadust vaadata läbi direktiivis (EL) 2019/771 sätestatud õigusliku garantii korra alusel kasutatud toodete suhtes kohaldatav erandiklausel, lisaks mõjuhinnangule, mis käsitleb võimalikku mõju kasutatud ja korduskasutamisel põhinevatele ärimudelitele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab taastatud ja renoveeritud kaupade selget määratlemist ning laiendatud müügigarantiide vabatahtliku süsteemi laiemat kasutuselevõttu selliste kaupade suhtes, et täiendada esialgseid õiguslikke tagatisi ja vältida tarbijate kokkupuutumist kuritarvitustega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et teenuste siseturu väljakujundamine annab otsustava panuse kestlikumale ühtsele turule üleminekusse; kutsub komisjoni üles jätkama tegutsemist hästitoimiva teenuste siseturu saavutamiseks ja tulemuslikult suurendama jõupingutusi kehtivate õigusaktide täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab teenustesektori rolli parandamisvõimaluste ja muude uute ärimudelite kättesaadavuse suurendamisel; tervitab eelkõige selliste ärimudelite kujunemist, mis eraldavad tarbimise materiaalsest omandist ja müüvad toote funktsiooni, ning nõuab samas, et põhjalikult hinnataks funktsionaalse majanduse mõju ja selle võimalikke tagasilööke, sealhulgas nii keskkonnale kui ka tarbijale ja tema finantshuvidele; rõhutab, et internetipõhiste teenuste arendamine, uued turustusvormid (üürimine, liisimine, toode kui teenus jne) ja remonditöökodade olemasolu võivad aidata pikendada toote eluiga ning suurendada tarbijate teadlikkust ja usaldust selliste toodete vastu; kutsub komisjoni üles edendama nende uute ärimudelite arendamist sihtotstarbelise rahalise toetuse kaudu ühtse turu programmi ja muude asjaomaste mitmeaastase finantsraamistiku programmide raames; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub välja töötama riiklikke kampaaniaid ja asjakohaseid mehhanisme, et julgustada tarbijaid kasutatud kaupade parandamise ja kasutamise teel toodete kasutusiga pikendama ning suurendada teadlikkust kestliku innovatiivse tehnoloogia lisaväärtusest; palub, et komisjon ja riikide ametiasutused abistaksid ja toetaksid riikliku ja kohaliku tasandi pädevaid asutusi ning ettevõtteid ja ühendusi selliste teavituskampaaniate läbiviimisel nii tehniliselt kui ka rahaliselt mitmeaastase finantsraamistiku ühtse turu programmi raames; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub kõiki äriühinguid ja organisatsioone üles registreeruma ELi keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS), et suurendada oma keskkonnategevuse tulemuslikkust; ootab huviga muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi eelseisvat läbivaatamist, mis peaks äriühingute keskkonnatoimet käsitleva teabe kättesaadavust märgatavalt parandama; |
| --- | --- |

20.

Digitaalne tegevuskava kestliku turu huvides

| 21. | tervitab teadaannet Euroopa ühise andmeruumi loomise kohta arukate ringmajanduse rakenduste jaoks ja komisjoni eesmärki töötada välja digitaalne tootepass, et parandada jälgitavust ja juurdepääsu teabele toote tootmistingimuste, vastupidavuse, koostise, korduskasutamise, parandamise ja demonteerimisvõimaluste kohta ning käitlemise kohta olelusringi lõpul, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja ettevõtjate kulusid ning pöörates erilist tähelepanu VKEde, mikroettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vajadustele; palub, et nende vahendite väljatöötamisel tehtaks tihedat koostööd tööstuse ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | võtab teadmiseks digitehnoloogia panuse innovatsiooni ja valdavalt ringlusel põhineva majanduse saavutamisse; palub komisjonil koostada standardid ja protokollid, et kindlustada juurdepääs koostalitlusvõimelistele andmetele ja neid kasutada, selleks et tagada tõhus andmevahetus ettevõtjate, investorite ja ametiasutuste vahel ja teha kättesaadavaks uued andmetest lähtuvad ringlusel põhinevad ärivõimalused; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada kestliku tehnoloogiaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist uues mitmeaastase finantsraamistikus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et digitaalsektor ja veebitarbimine avaldab keskkonnale olulist mõju nii kaupade tootmisel kui ka teenuste osutamisel, ning nõuab, et komisjon hindaks, kuidas Euroopa kestliku digitaalsuse indeks, mis põhineb toodete olelusringi analüüsil, aitaks suurendada digitehnoloogia kestlikku tootmist ja tarbimist; juhib tähelepanu sellele, et sellise keskkonnamõju vähendamise tavad, nagu pakendite vähendamine ja säästvamate pakendite väljatöötamine, peaksid olema kestliku ühtse turu strateegia osa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et tuleks suurendada teadlikkust tarbetute andmete, näiteks kasutamata rakenduste, failide, videote, fotode ja rämpsposti võimalikust ökoloogilisest jalajäljest; kutsub komisjoni üles hindama digitaalsete tavade ja taristu mõju nende CO2- ja keskkonnajalajälje seisukohast, samuti nende mõju tarbijatavadele, ning kaaluma asjakohaseid meetmeid selle vähendamiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et komisjon võtaks arvesse Euroopa Parlamendi otsuseid ühtse laadimissüsteemi loomise kohta, et vähendada tootmist ja elektroonikaromusid; |
| --- | --- |

25.

Ametiasutuste hoiak peab muutuma

| 26. | on seisukohal, et avalik hange tuleks kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega seada ELi majanduse elavdamise kavas kesksele kohale, toetades erasektori innovatsioonipüüdlusi ja avalike hangete digiteerimist ning luues õiged stiimulid säästva tootmise ja tarbimise edendamiseks; nõuab, et esmatähtsaks peetaks väiksema ökoloogilise jalajäljega keskkonnasõbralike kaupade ja teenuste nõudluse stimuleerimist ning sotsiaalsete ja keskkonnakriteeriumide edendamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab vajadust tagada säästvale ja kliimaneutraalsele majandusele üleminekul keskkonna, sotsiaalvaldkonna ja innovatsiooniga seotud avalike hangete kasutuselevõtt ning neile kestlikkuse kriteeriumide ja eesmärkide kehtestamine; tuletab sellega seoses meelde komisjoni lubadust tegevusse asuda, võttes sektoripõhiseid meetmeid ja avaldades keskkonnahoidliku avaliku hanke suunised, samas säilitades kehtiva avaliku hanke õigusraamistiku, ning kutsub komisjoni üles julgelt tegutsema, muutes avaliku hanke kestlikkuse kriteeriumid vaikevalikuks; rõhutab, kui oluline on toetada kasutatud, korduskasutatud, ringlussevõetud ja uuendatud tooteid ning vähese energiatarbimisega tarkvaraprogramme, seades avalikele hangetele vastavad eesmärgid; rõhutab avalike hangete kestlikkuse läbivaatamise vahendi võimalikku kasu, et tagada nende vastavus ELi kliimakohustustele ja võidelda nn rohepesu vastu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab keskkonnahoidlike ja sotsiaalsete hangete võimalikku rolli tarneahelate lühendamisel, sõltuvuse vähendamisel kolmandatest riikidest ja kestlikkuse edendamisel sellistes olulistes sektorites nagu ravimite, energia ja toidu tootmine; nõuab, et kolmandate riikidega korraldatavate avalike hangete puhul tagataks tõhus vastastikkus ning et tagataks VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete piisav juurdepääs, võttes muu hulgas kasutusele pakkumuste hindamise eeliskriteeriumid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike üles kasutama olemasolevaid ELi kavasid kestlike hangete korraldamiseks ning palub sellega seoses komisjonil parandada oma suuniseid ja anda eeskuju, avaldades oma hangete keskkonnamõjuga seotud eesmärgid ja statistika; nõuab ühtlasi, et ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele kehtestataks kestlike avalike hangete aruandluskohustus, tekitamata põhjendamatut halduskoormust ja austades subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

29.

Vastutustundlik turundus ja reklaam

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et nii internetis kui ka väljaspool seda puutuvad tarbijad kokku eksitavate väidetega toodete ja teenuste keskkonnaomaduste kohta; soovitab seetõttu, et enne toote või teenuse turule laskmist teostataks tõhusat järelevalvet tootjate ja turustajate keskkonnaalaste väidete üle ning et hiljuti muudetud direktiivi 2005/29/EÜ täitmist toetataks meetmetega, mis aitavad võidelda eksitavate tavade vastu; palub komisjonil koostada uuendatud suunised selle direktiivi ühtseks rakendamiseks seoses keskkonnaväidetega ning anda suuniseid turujärelevalveks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab roheliste väidete ja kohustuste kohta selgete suuniste ja standardite väljatöötamist, mille alusel tugevdataks ökomärgise sertifitseerimist, ning väljendab heameelt väljakuulutatud seadusandliku ettepaneku üle, mis käsitleb rohelisi väiteid; soovitab hinnata vajadust luua avalik Euroopa register, milles on loetletud lubatud ja keelatud keskkonnaväited, samuti keskkonnaväidete esitamise tingimused ja etapid; lisab, et läbipaistva, usaldusväärse ja täpse teabe andmine suurendab tarbijate usaldust toodete ja turgude vastu, mis lõppkokkuvõttes viib säästvama tarbimiseni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et reklaam mõjutab tarbimistaset ja -harjumusi ning peaks õhutama kestlikele äri- ja tarbijavalikutele; rõhutab, kui oluline on vastutustundlik reklaam, mis järgib keskkonda ja tarbijate tervist käsitlevaid riiklikke standardeid; rõhutab, et praegune reguleeriv raamistik, mis käsitleb eksitavat reklaami, võib tugevdada tarbijakaitset, eriti teatavate haavatavaks loetavate tarbijakategooriate puhul, ning ergutada säästvat tootmist ja tarbimist; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(2)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 64.

(3)  ELT L 136, 22.5.2019, lk 28.

(4)  ELT L 169, 25.6.2019, lk 1.

(5)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 60.

(6)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 146.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(9)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 60.

(10)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 60, põhjendus S.

(11)  Eurobaromeetri 2019. aasta detsembri eriuuring nr 503 „Attitudes towards the impact of digitalisation on daily life“ (Hoiakud seoses digiülemineku mõjuga igapäevaelule).

(12)  Komisjoni nimel 2015. aasta detsembris tehtud uuring „Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU“ (Tarbijaturu uuring ELi tarbijatele pakutavate õiguslike ja kaubanduslike tagatiste toimimise kohta).

(13)  Eurobaromeetri 2014. aasta juuni kiiruuring nr 388 „Eurooplaste suhtumine jäätmekäitlusse ja ressursitõhususse“.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/19

---

P9_TA(2020)0319

Tooteohutuse tagamine ühtsel turul

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon tooteohutuse tagamise kohta ühtsel turul (2019/2190(INI))

(2021/C 425/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsust nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsust nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/515, mis käsitleb teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate kaupade vastastikust tunnustamist ja määruse (EÜ) nr 764/2008 kehtetuks tunnistamist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/515, mis käsitleb teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate kaupade vastastikust tunnustamist ja määruse (EÜ) nr 764/2008 kehtetuks tunnistamist (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus) (7),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni automatiseeritud otsustusprotsesside, tarbijakaitse ning kaupade ja teenuste vaba liikumise tagamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni automatiseeritud otsustusprotsesside, tarbijakaitse ning kaupade ja teenuste vaba liikumise tagamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tervikliku Euroopa tööstuspoliitika kohta tehisintellekti ja robootika valdkonnas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tervikliku Euroopa tööstuspoliitika kohta tehisintellekti ja robootika valdkonnas (9),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2018. aasta resolutsiooni plokiahela ja tulevikule orienteeritud kaubanduspoliitika kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2018. aasta resolutsiooni plokiahela ja tulevikule orienteeritud kaubanduspoliitika kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta resolutsiooni ühtse turu paketi kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta resolutsiooni ühtse turu paketi kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (12),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni hajusraamatu tehnoloogiate ja plokiahelate kohta: usalduse suurendamine vahendajatest loobumise abil (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni hajusraamatu tehnoloogiate ja plokiahelate kohta: usalduse suurendamine vahendajatest loobumise abil (13),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni Euroopa standardite kohta 21. sajandil (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni Euroopa standardite kohta 21. sajandil (14),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni toodete kasutusea pikendamise ning sellega tarbijatele ja ettevõtetele kaasnevate eeliste kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni toodete kasutusea pikendamise ning sellega tarbijatele ja ettevõtetele kaasnevate eeliste kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni ühtse turu strateegia kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni ühtse turu strateegia kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 15. aprillil 2014. aastal esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, milles käsitletakse tarbijatele mõeldud toodete ohutust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprillil 2014. aastal esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, milles käsitletakse tarbijatele mõeldud toodete ohutust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ (17),

| — | võttes arvesse komisjoni tööprogrammi 2020 „Liit, mis seab kõrgemad sihid“ (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tööprogrammi 2020 „Liit, mis seab kõrgemad sihid“ (COM(2020)0037),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Pikaajaline tegevuskava ühtse turu normide paremaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks“ (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Pikaajaline tegevuskava ühtse turu normide paremaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks“ (COM(2020)0094),

| — | võttes arvesse komisjoni kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 8. aprillil 2019. aastal avaldatud usaldusväärse tehisintellekti eetikasuuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 8. aprillil 2019. aastal avaldatud usaldusväärse tehisintellekti eetikasuuniseid,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2019. aasta teatist „Usalduse loomine inimkeskse tehisintellekti vastu“ (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2019. aasta teatist „Usalduse loomine inimkeskse tehisintellekti vastu“ (COM(2019)0168),

| — | võttes arvesse komisjoni kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 26. juunil 2019. aastal avaldatud aruannet „Poliitika- ja investeerimissoovitused usaldusväärse tehisintellekti arendamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 26. juunil 2019. aastal avaldatud aruannet „Poliitika- ja investeerimissoovitused usaldusväärse tehisintellekti arendamiseks“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0207/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0207/2020),

| A. | arvestades, et kaupade ühtne turg on ELi üks olulisemaid majanduslikke aluseid ning kaubavahetus moodustab praegu umbes ühe neljandiku ELi SKPst ja kolm neljandikku ELi-sisesest kaubandusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kaupade ühtne turg on ELi üks olulisemaid majanduslikke aluseid ning kaubavahetus moodustab praegu umbes ühe neljandiku ELi SKPst ja kolm neljandikku ELi-sisesest kaubandusest;

| B. | arvestades, et 2001. aastal võeti vastu üldise tooteohutuse direktiiv (direktiiv 2001/95/EÜ), ja arvestades, et tarbijate ostuharjumused on e-kaubanduse kasvu tõttu muutunud; arvestades, et komisjoni varasem, 2013. aastal tehtud katse reformida üldise tooteohutuse direktiivi ei olnud edukas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2001. aastal võeti vastu üldise tooteohutuse direktiiv (direktiiv 2001/95/EÜ), ja arvestades, et tarbijate ostuharjumused on e-kaubanduse kasvu tõttu muutunud; arvestades, et komisjoni varasem, 2013. aastal tehtud katse reformida üldise tooteohutuse direktiivi ei olnud edukas;

| C. | arvestades, et on vastuvõetamatu, et ELi tarbijad puutuvad kokku toodetega, mis ei vasta ELi ohutusnõuetele või on muul viisil ebaseaduslikud, kusjuures probleemid ulatuvad ohtlike kemikaalide kasutamisest toodetes kuni ohtliku tarkvara ja muude turvaohtudeni; arvestades, et vaja on horisontaalset õigusraamistikku, mis toimiks turvavõrguna ja tõhustaks tarbijakaitset, et saavutada tarbijate tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on vastuvõetamatu, et ELi tarbijad puutuvad kokku toodetega, mis ei vasta ELi ohutusnõuetele või on muul viisil ebaseaduslikud, kusjuures probleemid ulatuvad ohtlike kemikaalide kasutamisest toodetes kuni ohtliku tarkvara ja muude turvaohtudeni; arvestades, et vaja on horisontaalset õigusraamistikku, mis toimiks turvavõrguna ja tõhustaks tarbijakaitset, et saavutada tarbijate tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase;

| D. | arvestades, et kaubavahetuse intensiivsus ühtsel turul on seotud ülemaailmse kaubavahetuse dünaamika ja tarneahela tõhususega; arvestades, et seepärast on oluline tagada, et ELi välispiiridel oleks kasutada veelgi tõhusamad ja ühtlustatumad vahendid, et avastada kolmandatest riikidest saabuvaid ohtlikke tooteid ja takistada nende ringlust ühtsel turul, tuua kasu reegleid järgivatele ettevõtjatele ning kaitsta nõuetekohaselt ja tõhusalt tarbijate õigusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaubavahetuse intensiivsus ühtsel turul on seotud ülemaailmse kaubavahetuse dünaamika ja tarneahela tõhususega; arvestades, et seepärast on oluline tagada, et ELi välispiiridel oleks kasutada veelgi tõhusamad ja ühtlustatumad vahendid, et avastada kolmandatest riikidest saabuvaid ohtlikke tooteid ja takistada nende ringlust ühtsel turul, tuua kasu reegleid järgivatele ettevõtjatele ning kaitsta nõuetekohaselt ja tõhusalt tarbijate õigusi;

| E. | arvestades, et kui pädevad asutused võtavad tarbijate ohutuse tagamiseks meetmeid, peaksid nad võtma nõuetekohaselt arvesse ettevaatuspõhimõtet, eelkõige seoses toodetega, millesse on integreeritud uus digitehnoloogia ja mis võivad olla ohtlikud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kui pädevad asutused võtavad tarbijate ohutuse tagamiseks meetmeid, peaksid nad võtma nõuetekohaselt arvesse ettevaatuspõhimõtet, eelkõige seoses toodetega, millesse on integreeritud uus digitehnoloogia ja mis võivad olla ohtlikud;

| F. | arvestades, et kujunemisjärgus tehnoloogiad muudavad toodete omadusi ning nendega tuleb tarbijakaitse ja õiguskindluse tagamiseks tegelda, takistamata samas innovatsiooni; arvestades, et komisjoni aruanne tehisintellekti, asjade interneti ja robootika ohutuse ja vastutuse kohta sillutab teed selle saavutamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kujunemisjärgus tehnoloogiad muudavad toodete omadusi ning nendega tuleb tarbijakaitse ja õiguskindluse tagamiseks tegelda, takistamata samas innovatsiooni; arvestades, et komisjoni aruanne tehisintellekti, asjade interneti ja robootika ohutuse ja vastutuse kohta sillutab teed selle saavutamisele;

| G. | arvestades, et Euroopa veebisaidi „Safety Gate“ (RAPEX) vahendusel teatatud ohtlike toodete arv on endiselt väga suur, samuti ohtlike ja nõuetele mittevastavate toodete müük, ning arvestades, et vastavus ELi õigusraamistikule, eelkõige tooteohutuse normidele, ka tootmisprotsessi ajal aitab suurendada toodete ohutust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa veebisaidi „Safety Gate“ (RAPEX) vahendusel teatatud ohtlike toodete arv on endiselt väga suur, samuti ohtlike ja nõuetele mittevastavate toodete müük, ning arvestades, et vastavus ELi õigusraamistikule, eelkõige tooteohutuse normidele, ka tootmisprotsessi ajal aitab suurendada toodete ohutust;

| H. | arvestades, et sisseprojekteeritud ja vaikimisi tooteohutus on ülitähtis, sest ohutus projekteerimise etapis võib suurendada turul olevate toodete ohutust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sisseprojekteeritud ja vaikimisi tooteohutus on ülitähtis, sest ohutus projekteerimise etapis võib suurendada turul olevate toodete ohutust;

| I. | arvestades, et ELi turujärelevalve süsteemis keskendutakse peamiselt ühtsel turul tegutsevatele ettevõtjatele, ning arvestades, et e-kaubanduse arengu tulemusel lastakse otse turule suur hulk kolmandatest riikidest pärit tooteid; arvestades, et paljud neist toodetest ei vasta siiski Euroopa Liidu ohutusnõuetele ja võivad seetõttu kahjustada tarbijaid, kes sageli ei ole sellistest ohtudest teadlikud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi turujärelevalve süsteemis keskendutakse peamiselt ühtsel turul tegutsevatele ettevõtjatele, ning arvestades, et e-kaubanduse arengu tulemusel lastakse otse turule suur hulk kolmandatest riikidest pärit tooteid; arvestades, et paljud neist toodetest ei vasta siiski Euroopa Liidu ohutusnõuetele ja võivad seetõttu kahjustada tarbijaid, kes sageli ei ole sellistest ohtudest teadlikud;

| J. | arvestades, et tarbijakaitse tase ei tohiks sõltuda sellest, kas tarbija teeb oste internetis või kaupluses, ning arvestades, et veelgi tuleks edendada teatavate digiplatvormide ja internetipõhiste kauplemiskohtade vabatahtlikke algatusi; arvestades, et tarbijate piisavaks kaitsmiseks on vaja muidki meetmeid, kuna paljud internetipõhistes kauplemiskohtades müüdavad tooted ei vasta ELi ohutusnormidele, ning arvestades, et seetõttu on vaja ulatuslikumat õigusraamistikku, et tagada platvormidele kohustused ja vastutus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tarbijakaitse tase ei tohiks sõltuda sellest, kas tarbija teeb oste internetis või kaupluses, ning arvestades, et veelgi tuleks edendada teatavate digiplatvormide ja internetipõhiste kauplemiskohtade vabatahtlikke algatusi; arvestades, et tarbijate piisavaks kaitsmiseks on vaja muidki meetmeid, kuna paljud internetipõhistes kauplemiskohtades müüdavad tooted ei vasta ELi ohutusnormidele, ning arvestades, et seetõttu on vaja ulatuslikumat õigusraamistikku, et tagada platvormidele kohustused ja vastutus;

| K. | arvestades, et toodete jälgitavus tarneahelas on oluline ohutuse suurendamiseks ja tarbijate kaitsmiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et toodete jälgitavus tarneahelas on oluline ohutuse suurendamiseks ja tarbijate kaitsmiseks;

| L. | arvestades, et ELis on suurest arvust võltsitud toodetest teatatud kui ohtlikest ning tarbija tervisele ja ohutusele suurt riski kujutavatest toodetest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELis on suurest arvust võltsitud toodetest teatatud kui ohtlikest ning tarbija tervisele ja ohutusele suurt riski kujutavatest toodetest;

| 1. | rõhutab, et COVID-19 kriis on näidanud, et ELi elanike kaitsmiseks on ülimalt tähtis, et kõigi selle hädaolukorra ja kõikide ELi tabada võivate kriiside lahendamiseks vajalike toodete ohutus oleks kõrgeimal tasemel, eriti meditsiini- ja kaitsevahendite, internetis ja väljaspool seda müüdavate toodete ja väljastpoolt ELi pärit toodete puhul; rõhutab seepärast vajadust võtta veebiplatvormidel ja internetipõhistes kauplemiskohtades ennetavaid meetmeid, et võidelda internetis müüdavate toodetega seotud eksitavate tavade ja väärinfoga; palub komisjonil pöörata kriisivarustust hankides erilist tähelepanu meditsiinivahendite ohutusele; märgib, et tehisintellektil, asjade internetil või robootikal põhinevate toodete kasutamine pakub lahendusi, mis võivad aidata võidelda ELi strateegilist positsiooni kahjustavate praeguste ja tulevaste kriisidega; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama koordineeritud tegevust tooteohutuse raamistikus ja asjaomastes võrgustikes; |
| --- | --- |

1.

Kõigi toodete ohutus

| 2. | kiidab heaks määruse (EL) 2019/1020 turujärelevalve kohta, kuid toonitab, et kui liitu turule sisenevate toodete kontroll välja arvata, kohaldatakse seda ainult toodetele, mille suhtes kehtivad liidu ühtlustamisõigusaktid, kuid umbes kolmandik kõigist ELis ringlevatest toodetest on ühtlustamata tooted; nõuab tungivalt, et komisjon ajakohastaks ja kehtestaks kooskõlastatud turujärelevalve norme nii ühtlustatud kui ka ühtlustamata toodete osas, mida turustatakse internetis või väljaspool seda, ning muudaks need digiajastu jaoks sobivaks, et tagada võrdsed tingimused ja suurendada tooteohutust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu vajadusele kohandada tooteohutuse norme uuele turuolukorrale ja digipöördele vastavaks, võideldes tekkivate tarbijaturvalisust ähvardavate riskide ja ohtudega, tegeldes tarbijate turvalisuse probleemidega ja kaitstes nende õigusi; palub komisjonil käsitleda üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamisel selliste kujunemisjärgus tehnoloogiatega nagu tehisintellekt, asjade internet, robootika 3D-printimine jt seotud probleeme ning teha kindlaks ja täita lüngad kehtivates õigusaktides, näiteks masinadirektiivis ja raadioseadmete direktiivis, vältides samas õigusaktide dubleerimist ja tagades järjepideva lähenemisviisi tooteohutusele kõigis valdkondlikes õigusaktides, näiteks mänguasjade direktiivis ja muudes tootepõhistes õigusaktides, et saavutada tarbijaohutuse kõrgeim tase, kaotades samas võimalikud takistused murrangulise tehnoloogia arendamisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise käigus ja ühes teiste õigusaktide, näiteks tootevastutuse direktiivi võimaliku läbivaatamisega määratleda uuesti toote ja ohutu toote mõisted, et need kajastaksid kujunemisjärgus tehnoloogiate keerukust, sealhulgas tehisintellektil põhinevad tooted, asjade internet ja robootikat sisaldavad tooted, eraldiseisev tarkvara ja tarkvara või uuendused, mis toodet oluliselt muudavad, viies de facto uue toote tekkeni; nõuab, et üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamisel seaks komisjon esikohale tarbija õigused ja tarbija õiguskindluse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et toodetesse paigutatud tehisintellekt ja muu arenemisjärgus tehnoloogia võib muuta toodete otstarvet ja mõjutada nende ohutust pärast nende turule laskmist, eriti tarkvarauuenduste tulemusena või iseõppiva tehnoloogia korral; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks, kas turule laskmine kui ettevõtja jaoks otsustav hetk toote ohutuse tagamiseks on veel eesmärgikohane lähenemisviis, ja märgib, et toote jätkuv asjakohaste tooteohutuse õigusaktide nõuetele vastavus ka pärast tarkvara paigaldamist võiks olla digiajastul eesmärgikohasem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõustub, et tehisintellekti süsteemid peaksid olema ohutud, et olla usaldusväärsed, nagu rõhutab kõrgetasemeline eksperdirühm usaldusväärse tehisintellekti eetikasuunistes, ning palub komisjonil kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi täielikult arvesse võtta ja jagab seisukohta, et tarbijaid tuleb teavitada tehisintellekti ja seda sisaldavate toodete ohutusest ja turvalisusest; on veendunud, et kogu ELi hõlmav lähenemisviis tehisintellektile on selle tehnoloogia arendamiseks ELis väga tähtis; rõhutab vajadust ühise määratluse järele, mida tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et kohandada seda uute suundumustega tehnoloogia arengus, ning samuti tehisintellekti ohutusnõuete järele, et vältida ühtse turu edasist killustumist, mis tuleneb erinevustest siseriiklikes õigusaktides; rõhutab, et EL peab võtma meetmeid, et luua investeeringute, andmetaristu, teadusuuringute ja ühiste eetikanormide raamistik, mis suurendaks tarbijate ja ettevõtjate usaldust, tagaks tõhusama ja õiglasema tarbijakaitse, looks õiguskindluse, parandaks ELi majanduse konkurentsivõimet ning stimuleeriks tehisintellektiga seotud teadusuuringuid tegevate ja neid kasutavate idufirmade ja ettevõtete asutamist ja arendamist; rõhutab, et komisjon peaks hindama, kuidas tehisintellekti tehnoloogiat ja plokiahelat saaks kasutada tooteohutuse suurendamiseks, näiteks töötada välja koostalitlevad andmebaasid ühtsel turul ringlevate ohtlike toodete põhjustatud vigastuste kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | leiab, et usaldusväärsuse tagamiseks ja tarbijakaitse edendamiseks peaks eraldiseisvates või tootesse paigutatud tehisintellekti süsteemides kasutama kvaliteetseid ja erapooletuid andmestikke; peab seepärast tervitatavaks komisjoni teatist, milles käsitletakse usalduse suurendamist inimkeskse tehisintellekti vastu, mille puhul võetakse arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma suunistes sätestatud seitset põhinõuet; rõhutab, et neid suuniseid tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisel tasandil; rõhutab, et komisjon peaks läbi vaatama ka kehtivad tehisintellekti standardid ja konsulteerima asjaomaste sidusrühmadega, et hinnata, milliseid uusi standardeid on vaja, samuti peaks ta korrapäraselt hindama tehisintellektiga seotud ELi õigusraamistikku, et tagada tooteohutus ning tarbija- ja andmekaitse, ning komisjon peaks sekkuma valdkondades, kus on vaja edendada õiguskindlust ja tagada reeglite ühtlustamine ELis; |
| --- | --- |

7.

Tooteohutuse reeglite järgimine

| 8. | rõhutab, et selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel välja töötatud ühtlustatud riskipõhine hindamisraamistik ei ole tõhus mitte ainult halduslikust seisukohast, eelkõige mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks, sest sellega välditakse ebaproportsionaalset koormust, vaid ka tarbijate ohutuse suurendamise seisukohast; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ühtlustaks veelgi metoodikat ja hindaks koos asjaomaste sidusrühmadega põhjalikult riskipõhiste hindamissüsteemide teostatavust, kohandades nende kohaldamist kõrge riskitasemega toodete suhtes, ning vastavushindamise mehhanisme, kui neid veel ei ole, et tagada kujunemisjärgus tehnoloogiaid sisaldavate toodete sisseprojekteeritud või vaikimisi ohutus ja turvalisus; rõhutab vajadust tagada järjekindel lähenemisviis tooteohutust käsitlevate õigusaktide jõustamisele ning märgib, et kujunemisjärgus tehnoloogiatega toodete väljatöötamise ja avaliku sektori asutuste suutlikkuse vahel neid hinnata võib tekkida märkimisväärne asümmeetria; rõhutab seepärast, et liikmesriigid peaksid – komisjoni abiga ühtlustama – oma riiklike turujärelevalve strateegiate raames tehisintellektiga seotud riskijuhtimisstrateegiad, et tagada kõigile ettevõtjatele võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et praegused lüngad kehtivas õigusraamistikus mõjutavad ebasoodsalt ELi tarbijate õigusi ja ELi ettevõtjate, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate konkurentsivõimet; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks uute õigusaktide mõju hindamisel arvesse ka põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“, mistõttu tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta vajadust toetada VKEsid, et vähendada koormust, mida need meetmed võivad tekitada, ning tagada stabiilne, prognoositav ja nõuetekohaselt reguleeritud keskkond, kus VKEd saavad ettevõtlusega tegelda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks ELi võrdlusnäitajate kehtestamist reguleeritud testimiskeskkonna jaoks, loobumata ettevaatuspõhimõttest, sest see võib suurendada toodete ohutust, andes ekspertidele teavet selle kohta, kuidas hinnata kaasaegsel viisil toote vastavust kohaldatavatele õigusaktidele; juhib tähelepanu asjaolule, et ühtse keskkonna loomine tehnoloogiate, näiteks tehisintellekti katsetamiseks ja täiustamiseks aitab ELi ettevõtjatel saada üle ühtse turu killustatusest ja kasutada tõhusalt ära kasvupotentsiaali kogu ELis; tunnistab olulist rolli, mida digitaalse innovatsiooni keskused võivad täita, kui nad tegutsevad ühtaegu vahendajana reguleerija ja ettevõtja vahel ning aitavad idufirmadel ja VKEdel kohandada tegevust uute õigusaktidega ja hõlbustada nende turule sisenemist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse tehisintellekti autonoomset iseõppivat toimimist kogu toote eluea jooksul ja hinnata võimalust luua mehhanismid esilekerkivate ohtude ennetamiseks; nõuab, et kohustuslik inimjärelevalve oleks kõrge riskiastmega tehisintellektitoodete vaikevalik ning kogu tarneahelas töötataks välja kõrge riskiastmega tehisintellektitoodete tõhus kontroll koos usaldusväärsete ja erapooletute menetlustega, et tagada tooteohutus ja tarbijate õigus nõuda automatiseeritud süsteemidega suhtlemise asemel isiklikku suhtlemist; rõhutab, et tugevad tarbijaõigused toetavad ohutute ja uuenduslike tehisintellektitoodete väljatöötamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | julgustab kujunemisjärgus tehnoloogiat kasutavaid ettevõtjaid integreerima tehnoloogiatesse ohutusmehhanisme, sealhulgas eneseparanduse mehhanisme, et vältida potentsiaalselt tarbijaid ohustava tarkvara üleslaadimist, suurendada teadlikkust toodete ohutusprobleemidest ja tagada ohutus kogu toote olelusringi vältel; palub komisjonil analüüsida, kas toodete kestlikkus, korduskasutatavus, uuendatavus ja parandatavus võivad mõjutada nende ohutust; märgib siiski, et paljud ettevõtjad ei tee alati kogu toote olelusringi vältel tõhusat kontrolli ja toote eri osade eest vastutab mitu muud osalejat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ühenduvuse taristus, sealhulgas uutes kommunikatsioonitehnoloogiates, nagu 5G, oleks olemas sisseprojekteeritud ja vaikimisi turvalisus ja privaatsus, et suurendada ühendatud toodete ohutust; rõhutab, et tarkvarauuendustest, vigastest andmetest ja ühenduvuse kadumisest tulenevad riskid võivad vähendada tarbijate ohutust ja kahjustada nende tervist, ning nõuab tungivalt, et nende riskide käsitlemiseks uuendaks komisjon kehtivaid tooteohutuse õigusakte; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on veendunud, et ühendatud seadmete ja seotud teenuste olematu või vähene küberturvalisus võib kahjustada tooteohutust ja sellega tuleb tegelda asjakohaste reeglite ja soovituste horisontaalse läbivaatamise käigus; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamisel võetaks arvesse ka küberturvalisuse probleeme ja ilmnevaid suundumusi, tagades et kõik seadmed vastaksid alati pidevalt muutuvatele veebistandarditele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab tõsiasja, et ELi tasandi küberturvalisuse edendamise üks põhivahendeid on ELi küberturvalisuse määrus, kuid see põhineb vaid vabatahtlikul sertifitseerimissüsteemil; kutsub komisjoni üles hindama vajadust Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise süsteemi väljatöötamise järele kujunemisjärgus tehnoloogiaid, nagu tehisintellekt, asjade interneti ja robootika, sisaldavate toodete, jaoks kooskõlas ELi küberturvalisuse raamistikuga, võttes arvesse sektoripõhiseid aspekte, samuti vajadust töötada tarbekaupade jaoks välja kohustuslikke sertifitseerimissüsteeme, mida saab kiiresti ajakohastada, et innovatsiooni takistamata kohaneda praeguste riskidega; kutsub seetõttu komisjoni üles hindama vajadust õigusaktide järele, milles käsitletakse kohustuslikke küberturvalisuse nõudeid ja asjakohaseid turujärelevalve mehhanisme; |
| --- | --- |

15.

Tõhus turujärelevalve

| 16. | juhib tähelepanu finants- ja inimressursside nappusele, millega paljud ELi turujärelevalveasutused on viimastel aastatel kokku puutunud, ning ergutab komisjoni ja liikmesriike suurendama oma pädevuste piires turujärelevalveasutuste vahendeid ja asjatundlikkust, tõhustama nende koostööd ja töötama välja ühismeetmeid, sealhulgas piiriülesel tasandil ja internetiturgude jaoks, et parandada kontrolli tõhusust ja tulemuslikkust, ning tagama vajaliku arvu töötajate olemasolu turujärelevalveasutustes, sealhulgas tolliasutustes, et nad suudaksid teha kindlaks eelkõige kolmandatest riikidest pärit ohtlikud tooted ja vältida nende ringlust siseturul; rõhutab sellega seoses, et oluline on pakkuda asjaomastele asutustele kaasaegseid seadmeid ja tagada, et nad kasutaksid uuenduslikke tehnoloogiaid, ning rõhutab, et juurdepääs asjakohastele dokumentidele, näiteks tooteohutusega seotud tarkvaradokumentidele ja andmekogumitele, on otsustava tähtsusega, et võimaldada turujärelevalveasutustel täita oma ülesandeid ja hinnata toodete vastavust asjakohastele ohutusnormidele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis on oluline ühtse turu programm, et toetada ja tugevdada tõhusaid turujärelevalveasutusi oma ülesannete täitmisel kogu siseturul ning tagada tooteohutuse normide ühetaoline jõustamine kogu ELis, nii et siseturul oleksid kättesaadavad ainult ohutud ja nõuetele vastavad tooted, mis tagab kõrgetasemelise tarbijakaitse; kordab sellega seoses oma üleskutset komisjonile ja nõukogule suurendada eraldisi, tagada piisavad vahendid ja luua vastav eelarverida ning kutsub ühtlasi liikmesriike eraldama piisavalt vahendeid ka oma tolliteenistustele; nõuab tungivalt, et institutsioonidevaheliste läbirääkimiste osapooled hoiaksid ära mitmeaastase finantsraamistiku ühtse turu programmi ja tolliprogrammide eelarve vähenemise; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et kuigi turujärelevalvemeetmete eesmärk on kaitsta üldisi avalikke huve ja samas on võltsitud toodete probleem seotud intellektuaalomandi õiguste kaitse eraõiguslike aspektidega, on võltsitud toodete ning tarbijate tervisele ja turvalisusele avalduvate ohtude vahel seos; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon uuriks ja selgitaks rohkem võltsimise nähtust ning rolli, mida turujärelevalveasutused ja internetipõhised kauplemiskohad võiksid täita ELi tarbijate tervise ja ohutuse paremal kaitsmisel, sealhulgas tollialaste õigusaktide tulemusliku jõustamise ja tollikontrolli ühtlustamise abil kogu ELis; ergutab turujärelevalveasutusi kasutama uusi tehnoloogiaid, nagu tehisintellekt ja plokiahel, tagamaks et andmeanalüüsi saaks kasutada riskide leevendamiseks, tooteohutuse alaste õigusaktide täitmise parandamiseks ja tarbijate kaitsmiseks võltsitud toodete eest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kehtestaksid minimaalsed juhuvalimi määrad; palub turujärelevalveasutustel teha korrapäraselt või lauskontrolli päevadel sektoripõhiseid kontrolloste, sealhulgas internetipõhistes ostukohtades, nagu seda teeb tarbijakaitsealase koostöö võrgustik; märgib ühtlasi, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tootekategooriatele, millest on veebisaidi „Safety Gate“ (RAPEX) kaudu kõige rohkem teatatud, ning võtta ohu korral asjakohaseid piiravaid meetmeid; soovitab, et need meetmed peaksid põhinema kindlatel andmeanalüüsi vahenditel; rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid kehtestaksid rikkujatele tõhusad karistused; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles võtma kooskõlas määrusega (EL) 2019/1020, eriti selle artikliga 25, kiiresti vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse võrdlusalused ja töövõtted ühtlustatud ja ühtlustamata toodete kontrollimiseks, ning lisama liidu turule sisenevate toodete kontrollimise miinimumnõuded, et tagada liidu õiguse järjekindel, tõhus ja ühetaoline jõustamine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et neid tooteid, mida tarbijad ostavad otse kolmandate riikide ettevõtjatelt, tuleb tõhusalt kontrollida, et tagada nende vastavus ELi õigusraamistikule; kutsub turujärelevalveasutusi, samuti tolliasutusi üles neid tooteid piisavalt kontrollima; palub komisjonil uurida võimalust nõuda ELi-välistelt ettevõtjatelt, et nad määraksid ühtlustamata toodete jaoks ELi ettevõtja, kes esitaks turujärelevalveasutustele toote ohutusega seotud teavet või dokumente ja teeksid nendega koostööd, et tagada parandusmeetmete võtmine mittevastavuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil teha koostööd kolmandate riikide reguleerivate asutustega, vahetada nendega ohtlike toodete turujärelevalvega seotud teavet ning lisada turujärelevalvet ja jõustamist käsitlevat sätted kõikidesse kahepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse, et siseturul tooteid müüvatele kolmandate riikide ettevõtjatele kehtiksid samad tooteohutuse nõuded nagu ELi ettevõtjatele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon tihendaks ELi ja rahvusvahelisel tasandil koostööd tarbijakaitse, turujärelevalve, tolli- ja muude asjaomaste pädevate asutuste vahel, et tagada ühtlustatud ja ühetaoline kontroll kõigis liitu sisenemise punktides, et kiiresti oleks võimalik edastada teavet ohtlike toodete kohta ja paremini kooskõlastada jõustamismeetmeid, näiteks ELi õigusraamistikule vastavuse kontrolli ja karistusi; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama ohtlike toodete ELi ja riikide avalike andmebaaside vahelist koostoimet; nõuab tungivalt, et komisjon võimaldaks määruses (EL) 2019/1020 sätestatud raamistikus kasutada turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi, mis peaks toimima paralleelselt ühtse riskijuhtimise süsteemiga, et tõsta liikmesriikide ja komisjoni vahelise koostöö ja teabevahetuse taset; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks tolli tegevuskavas esikohale tooteohutuse; |
| --- | --- |

24.

Ohutud tooted internetipõhistes kauplemiskohtades

| 25. | rõhutab, et tarbijatele tuleks pakkuda võrdselt ohutuid tooteid nii veebist kui ka mujalt ostmise korral, ja kiidab heaks internetipõhiste kauplemiskohtade tooteohutuse deklaratsiooni (18), rõhutab selle vabatahtlikku laadi, turuosaliste vähest osalemist ja põhjalike peamiste tulemusnäitajate puudumist, mis tagaksid osaliste tehtud jõupingutuste sisulise hindamise; palub komisjonil ergutada teisi internetipõhiseid kauplemiskohti algatusega ühinema ja esitama tarbijatele selget teavet nende õiguste ja jaemüüja kohta, samuti hinnata internetipõhiste kauplemiskohtade võimalikku rolli ohtlike toodete ringluse piiramisel ning esitada kohustuslikud normid ELis ja väljaspool seda asutatud kauplemiskohtade kohustuste ja vastutuse kohta osana digiteenuste õigusaktist, üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamisest ja muudest asjakohastest õigusaktidest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust ELi ja kolmandate riikide platvormide võrdsete tingimuste järele seoses ELi tooteohutuse reeglite järgimisega; palub komisjonil koos turujärelevalveasutustega uurida kolmandatest riikidest pärit toodete ohutust, kontrollida aktiivsemalt internetipõhiseid kauplemiskohti ja suurendada nende vastutust; nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks koostöös tarbijaorganisatsioonide ja liikmesriikidega tarbijaid paremini võimalikest ohtudest, mis on seotud internetipõhistest kauplemiskohtadest nõuetele mittevastavate kolmandatest riikidest pärit toodete ostmisega; kutsub komisjoni üles nõudma, et internetipõhised kauplemiskohad kohaldaksid samu reegleid kõigi ELi tarbijatele tooteid pakkuvate üksuste, sealhulgas kolmandates riikides asutatud üksuste suhtes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et kuigi internetipõhistest platvormidest, näiteks internetipõhistest kauplemiskohadest, on olnud kasu nii jaemüüjatel kui ka tarbijatel, sest need on suurendanud valikut ja alandanud hindu, kuid samas on suurendanud nende müüjate, – eriti kolmandatest riikidest pärit müüjate arvu, – kes pakuvad ühtsel turul tooteid, mis ei ole ohutud ega seaduslikud; nõuab seepärast tungivalt, et internetipõhised kauplemiskohad reageeriksid võimalikult kiiresti RAPEXi teadetele ja teeksid tõhusat ja ennetavat koostööd liikmesriikide pädevate asutustega, kõrvaldades ohtlikud tooted viivitamata turult ja rakendades meetmeid nende taasilmumise peatamiseks; palub komisjonil kehtestada kohustused, mille kohaselt peavad internetipõhised kauplemiskohad ohtlikele toodetele tõhusalt reageerima, sealhulgas teavitama tarbijaid, kui nad on ostnud ohtliku või muul viisil nõuetele mittevastava toote; julgustab internetipõhiseid kauplemiskohti, kui tarbijaorganisatsioonid on nendega ühendust võtnud, hoiatama ohtliku toote eest ja tegema nimetatud organisatsioonidega võimaliku riski hindamiseks koostööd; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et internetipõhised kauplemiskohad tõhustaksid ühismeetmete abil koostööd pädevate asutustega, tutvuksid RAPEXi teabega enne toote paigutamist oma veebisaidile, eemaldaksid RAPEXi poolt ohtlikuks loetud tooted kiiresti, vahetaksid teavet reegleid rikkuvate müüjate kohta, võtaksid tõhusaid ja hoiatavaid meetmeid nende müüjate ja nende tarneahela vastu, seaksid sisse ärikasutajate usaldusväärse autentimise süsteemi ja töötaksid välja tarbijate jaoks kergesti juurdepääsetava, kogu ELi hõlmava vahendi ohtlikest toodetest teatamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks, kuidas internetipõhised kauplemiskohad saaksid parandada ühendust RAPEXi süsteemiga, tingimusel et seda ajakohastatakse ja muudetakse kokkusobivaks näiteks rakendusprogrammi liidese kaudu, et saada hoiatus, kui süsteemi on teavitatud tootest, ja tagada müügiks pakutavate toodete ohutus, ning nõuab tungivalt, et komisjon nõuaks internetipõhistelt kauplemiskohtadelt oma veebisaidil RAPEXi lingi lisamist, et suurendada teadlikkust sellest platvormist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palub komisjonil hinnata veebiplatvormidele esitatavat nõuet kehtestada tõhusad ja asjakohased kaitsemeetmed, et võidelda selliste ohtlike toodete reklaamimisega, mis ei vasta ELi õigusraamistikule, sealhulgas reklaamid või tarnijate või klientide eksitavad tagatised ja avaldused, ning lisada põhjalik hinnang selliste sätete mõju kohta, sealhulgas kulutõhususe analüüs, mis põhineb veebiplatvormide proportsionaalsusel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles pidama läbirääkimisi ambitsioonika WTO e-kaubanduse lepingu üle, et parandada tooteohutuse normide järgimist veebis nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

31.

Komisjoni 2020. aasta standardite programm ja jälgitavus

| 32. | peab tervitatavaks, et ELi standardimisprogrammis aastaks 2020 käsitletakse digitaalsel ühtsel turul esilekerkivaid küsimusi, nagu tehisintellekt, asjade internet, andmete, sealhulgas terviseandmete kaitse, küberturvalisus ja automatiseeritud liikuvus; palub komisjonil teha Euroopa Standardikomiteele, Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudile ülesandeks toetada ühtlustatud standardite väljatöötamise protsessi, sealhulgas traditsioonilistes sektorites, kus varem infotehnoloogiat ei kasutatud, et tagada uute ja koostalitlusvõimeliste digitehnoloogiate ühtne ohutu kasutamine kogu ELis; rõhutab, et tuleks välja töötada standardid, eelkõige seoses teatavate tootekategooriatega, nagu isikukaitsevahendid, et tagada meestele ja naistele kõrgeim ohutustase; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas tarbijate ja ettevõtjate ühenduste osalemist standardimistegevuses; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et tõhus ja tulemuslik jälgitavus tarneahelas on otsustava tähtsusega toodete ohutuse ja kvaliteedi parandamisel kooskõlas ELi õigusraamistiku ja ELi tarbijakaitsega, kuna selge ja usaldusväärne teave toodete kohta vähendab tarbijate, sealhulgas puuetega inimeste ebakindlust, annab neile võimaluse teha asjakohase teabe põhjal valikuid ning võimaldab turujärelevalveasutustel tegutseda; palub komisjonil ajakohastada ühtlustamata toodete jälgitavuse nõudeid käsitlevaid norme; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub komisjonil hinnata, kuidas hajusraamatu tehnoloogia, näiteks plokiahela abil saaks suurendada toodete ohutust sellega, et parandatakse toodete jälgitavust kogu tarneahelas, sealhulgas nende standardimise abil; märgib, et usaldusväärne ja kontrollitav elektrooniline teave muudaks turujärelevalveasutuste kontrolli lihtsamaks ja tõhusamaks; |
| --- | --- |

34.

Toodete tagasinõudmine

| 35. | märgib, et tarbijad reageerivad toodete tagasinõudmisele halvasti ja ohtlike toodete kasutamist jätkatakse isegi siis, kui need on tagasi nõutud; palub komisjonil avaldada lihtsalt sõnastatud suunised tagasinõudmise korra kohta, sealhulgas kontrollnimekiri koos konkreetsete nõuetega, ja anda selget teavet turujärelevalveasutuste kasutatud võrdlusaluste kohta, et suurendada nende tarbijate arvu, kelleni jõutakse, võttes samas arvesse tõsiasja, et VKEd ja eriti mikroettevõtjad võivad vajada rohkem abi, et tulla toime suuniste järgimisega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub jaemüüjaid, internetipõhiseid kauplemiskohti ja tarbijaühendusi täitma suuremat rolli internetis või mujal ostetud ohtlike toodete tagasinõudmisel, andes tarbijatele piisavat ja usaldusväärset teavet, ning kutsub jaemüüjaid ja internetipõhiseid kauplemiskohti üles tagama, et tooted eemaldatakse kiiresti internetipõhistest kauplemiskohtadest ja riiulitelt ning nõutakse tarbijatelt tagasi; palub komisjonil ja liikmesriikidel nõuda, et internetipõhised kauplemiskohad kehtestaksid tõhusad mehhanismid, tagamaks et nad jõuavad oma kasutajate, ostjate ja müüjateni, olenemata sellest, kas nad on üksikisikud või ettevõtjad, et teavitada neid võimalikult kiiresti sellest, et toode tuleb tagasi nõuda; palub komisjonil hinnata, kuidas uued tehnoloogiad ja algoritmid võivad muuta selle protsessi tõhusamaks, ning tagada, et jõutakse suurema arvu mõjutatud tarbijateni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid tagasinõudmise parimate tavade piiriülest vahetamist ja arutaksid võimalust suurendada toodete registreerimise määra, et mõjutatud tarbijaid oleks kergem tuvastada ja aktiivselt teavitada isegi piiriüleste ostude korral, ning võimaldaksid ettevõtjatel kasutada andmeid – näiteks püsikliendiprogramme – tarbijateni jõudmiseks ilma isikuandmete kaitse üldmääruse norme rikkumata; kutsub tarbijaühendusi üles tihendama koostööd turujärelevalveasutustega tagasinõudmise menetluste valdkonnas ja loetlema oma veebisaitidel tooted, mis on RAPEXi kohaselt ohtlikud; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama ettevõtjatele tagasinõudmise kohta lihtsa ja ühtlustatud tagasisidearuande, mille nad peavad esitama turujärelevalveasutustele, et hinnata tagasinõudmise tõhusust; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

(2)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

(3)  ELT L 91, 29.3.2019, lk 1.

(4)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

(5)  ELT L 169, 25.6.2019, lk 1.

(6)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

(7)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 15.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0032.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0081.

(10)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 141.

(11)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 39.

(12)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 179.

(13)  ELT C 11, 13.1.2020, lk 7.

(14)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 2.

(15)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 60.

(16)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 112.

(17)  ELT C 443, 22.12.2017, lk 722.

(18)  Tooteohutuse deklaratsioon on internetipõhiste kauplemiskohtade võetud vabatahtlik kohustus ja see puudutab kolmandast isikust müüjate alates 2018. aasta juunist veebis müüdavate toiduks mittekasutatavate tarbekaupade ohutust.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/28

---

P9_TA(2020)0320

Meediavabaduse tugevdamine: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon meediavabaduse tugevdamise kohta: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll (2020/2009(INI))

(2021/C 425/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni ning UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni ning UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu asjaomaseid resolutsioone ning ÜRO eriraportööri aruandeid arvamus- ja väljendusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta, eelkõige 23. aprillil 2020 avaldatud aruannet „Disease pandemics and the freedom of opinion and expression“ („Pandeemiad ning arvamus- ja väljendusvabadus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu asjaomaseid resolutsioone ning ÜRO eriraportööri aruandeid arvamus- ja väljendusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta, eelkõige 23. aprillil 2020 avaldatud aruannet „Disease pandemics and the freedom of opinion and expression“ („Pandeemiad ning arvamus- ja väljendusvabadus“),

| — | võttes arvesse arvamus- ja väljendusvabaduse ÜRO eriraportööri, OSCE meediavabaduse esindaja, Ameerika Riikide Organisatsiooni väljendusvabaduse eriraportööri ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni väljendusvabaduse ja teabele juurdepääsuga tegeleva eriraportööri 3. märtsi 2017. aasta ühisdeklaratsiooni „Freedom of expression and „Fake News“, Disinformation and Propaganda“ („Väljendusvabadus ja valeuudised, desinformatsioon ja propaganda“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvamus- ja väljendusvabaduse ÜRO eriraportööri, OSCE meediavabaduse esindaja, Ameerika Riikide Organisatsiooni väljendusvabaduse eriraportööri ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni väljendusvabaduse ja teabele juurdepääsuga tegeleva eriraportööri 3. märtsi 2017. aasta ühisdeklaratsiooni „Freedom of expression and „Fake News“, Disinformation and Propaganda“ („Väljendusvabadus ja valeuudised, desinformatsioon ja propaganda“),

| — | võttes arvesse ÜRO tegevuskava, mis käsitleb ajakirjanike turvalisust ning karistamatuse probleemi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO tegevuskava, mis käsitleb ajakirjanike turvalisust ning karistamatuse probleemi,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee üldist märkust nr 34 kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 19 (arvamus- ja sõnavabadus) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee üldist märkust nr 34 kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 19 (arvamus- ja sõnavabadus) kohta,

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selles sätestatud kohustusi, sealhulgas kohustust toetada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi kestliku arengu kindlustamiseks, tagades muu hulgas üldsuse juurdepääsu teabele ja kaitstes põhivabadusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selles sätestatud kohustusi, sealhulgas kohustust toetada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi kestliku arengu kindlustamiseks, tagades muu hulgas üldsuse juurdepääsu teabele ja kaitstes põhivabadusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu tehtud tööd ajakirjanike kaitse ja turvalisuse edendamiseks, sealhulgas ministrite komitee soovitust CM/Rec(2018)1[1] liikmesriikidele meedia mitmekesisuse ja meediaomandi läbipaistvuse kohta ning ministrite komitee avaldust kvaliteetse ajakirjanduse rahalise jätkusuutlikkuse kohta digitaalajastul, ministrite komitee soovitust CM/Rec(2016)4[1] liikmesriikidele ajakirjanduse kaitse ning ajakirjanike ja muude meediatöötajate turvalisuse kohta ning ministrite komitee 2020. aasta aruannet „Hands off press freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal“ („Käed eemale ajakirjandusvabadusest: meediavastased rünnakud ei tohi Euroopas saada uueks normaalsuseks“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu tehtud tööd ajakirjanike kaitse ja turvalisuse edendamiseks, sealhulgas ministrite komitee soovitust CM/Rec(2018)1[1] liikmesriikidele meedia mitmekesisuse ja meediaomandi läbipaistvuse kohta ning ministrite komitee avaldust kvaliteetse ajakirjanduse rahalise jätkusuutlikkuse kohta digitaalajastul, ministrite komitee soovitust CM/Rec(2016)4[1] liikmesriikidele ajakirjanduse kaitse ning ajakirjanike ja muude meediatöötajate turvalisuse kohta ning ministrite komitee 2020. aasta aruannet „Hands off press freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal“ („Käed eemale ajakirjandusvabadusest: meediavastased rünnakud ei tohi Euroopas saada uueks normaalsuseks“),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 1. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni 2300 rikkumisest teatajate kaitse parandamine kohta kogu Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 1. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni 2300 rikkumisest teatajate kaitse parandamine kohta kogu Euroopas,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. juuni 2020. aasta ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. juuni 2020. aasta ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. jaanuari 2020. aasta teatist, mis sisaldab komisjoni tööprogrammi 2020 (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. jaanuari 2020. aasta teatist, mis sisaldab komisjoni tööprogrammi 2020 (COM(2020)0027),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2019. aasta teatist „Õigusriigi tugevdamine liidus. Tegevuskava“ (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2019. aasta teatist „Õigusriigi tugevdamine liidus. Tegevuskava“ (COM(2019)0343),

| — | võttes arvesse komisjoni ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegiat aastateks 2020–2025, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegiat aastateks 2020–2025,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprill 2018. aasta teatist „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“ (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprill 2018. aasta teatist „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“ (COM(2018)0236),

| — | võttes arvesse komisjoni tegevusjuhendit veebis väärinfo vastu võitlemise kohta, milles lepiti kokku 26. septembril 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tegevusjuhendit veebis väärinfo vastu võitlemise kohta, milles lepiti kokku 26. septembril 2018,

| — | võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2018. aasta soovitust meetmete kohta, millega tulemuslikult võidelda ebaseadusliku veebisisu vastu (C(2018)1177), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2018. aasta soovitust meetmete kohta, millega tulemuslikult võidelda ebaseadusliku veebisisu vastu (C(2018)1177),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembril 2018 avaldatud väärinfovastast tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembril 2018 avaldatud väärinfovastast tegevuskava,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 2016. aasta mais avaldatud internetis leviva vaenukõne vastu võitlemise tegevusjuhendit ja selle neljandat hindamisvooru, mille tulemusel koostati dokument „Teabeleht. Tegevusjuhendi 4. järelevalvevoor“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 2016. aasta mais avaldatud internetis leviva vaenukõne vastu võitlemise tegevusjuhendit ja selle neljandat hindamisvooru, mille tulemusel koostati dokument „Teabeleht. Tegevusjuhendi 4. järelevalvevoor“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL (3),

| — | võttes arvesse audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma 2020. aasta aruannet „Disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice“ („Desinformatsioon: hinnang tegevusjuhendi rakendamise kohta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma 2020. aasta aruannet „Disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice“ („Desinformatsioon: hinnang tegevusjuhendi rakendamise kohta“),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. mai 2020. aasta järeldusi meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2020. aasta järeldusi meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2018. aasta järeldusi, mis käsitlevad Euroopa sisu (European content) tugevdamist digitaalmajanduses ja milles tunnistatakse nii meedia kui ka muude kultuuri- ja loomesektorite loodud sisu tähtsust „Euroopa sotsiaalse ja majandusliku arengu olulise tugisambana“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2018. aasta järeldusi, mis käsitlevad Euroopa sisu (European content) tugevdamist digitaalmajanduses ja milles tunnistatakse nii meedia kui ka muude kultuuri- ja loomesektorite loodud sisu tähtsust „Euroopa sotsiaalse ja majandusliku arengu olulise tugisambana“,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (4),

| — | võttes arvesse 12. mail 2014. aastal vastu võetud ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, milles tunnustatakse kunstilist vabadust meediavabaduse kõrval väljendusvabaduse põhimõttelise komponendina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. mail 2014. aastal vastu võetud ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, milles tunnustatakse kunstilist vabadust meediavabaduse kõrval väljendusvabaduse põhimõttelise komponendina,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 24. aprillil 2020 avaldatud ajakohastatud eriaruannet „Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic“ („Lühihinnang COVID-19/koroonaviiruse puhangut puudutavatele narratiividele ja desinformatsioonile“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 24. aprillil 2020 avaldatud ajakohastatud eriaruannet „Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic“ („Lühihinnang COVID-19/koroonaviiruse puhangut puudutavatele narratiividele ja desinformatsioonile“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tehtud tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tehtud tööd,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Piirideta Reporterid avaldatud maailma ajakirjandusvabaduse indeksi tulemusi ning Euroopa Ülikool-Instituudi meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskuse avaldatud meedia mitmekesisuse seire tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Piirideta Reporterid avaldatud maailma ajakirjandusvabaduse indeksi tulemusi ning Euroopa Ülikool-Instituudi meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskuse avaldatud meedia mitmekesisuse seire tulemusi,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (5),

| — | võttes arvesse oma 9. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaste Poolat ja Ungarit käsitlevate käimasolevate kuulamiste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaste Poolat ja Ungarit käsitlevate käimasolevate kuulamiste kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste avaliku diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vaenukõne, sealhulgas LGBTI-vabade piirkondade kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste avaliku diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vaenukõne, sealhulgas LGBTI-vabade piirkondade kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal pärast Daphne Caruana Galizia mõrvaga seoses tehtud hiljutisi paljastusi (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal pärast Daphne Caruana Galizia mõrvaga seoses tehtud hiljutisi paljastusi (8),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (9),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni välisriikide sekkumise kohta valimistesse ja desinformatsiooni kohta riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni välisriikide sekkumise kohta valimistesse ja desinformatsiooni kohta riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides (10),

| — | võttes arvesse oma 19. septembri 2019. aasta resolutsiooni, millega rõhutatakse Euroopa ajaloomälu tähtsust Euroopa tulevikule (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. septembri 2019. aasta resolutsiooni, millega rõhutatakse Euroopa ajaloomälu tähtsust Euroopa tulevikule (11),

| — | võttes arvesse oma 28. märtsi 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra ja korruptsioonivastase võitluse kohta ELis, eelkõige Maltas ja Slovakkias (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. märtsi 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra ja korruptsioonivastase võitluse kohta ELis, eelkõige Maltas ja Slovakkias (12),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2017. aastal (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2017. aastal (13),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi meediasektoris (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi meediasektoris (14),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni meetmete kohta töökohal, avalikes kohtades ja poliitilises elus toimuva kiusamise ja seksuaalse ahistamise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ELis (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni meetmete kohta töökohal, avalikes kohtades ja poliitilises elus toimuva kiusamise ja seksuaalse ahistamise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ELis (15),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta resolutsiooni vajaduse kohta luua ELi terviklik demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse mehhanism (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta resolutsiooni vajaduse kohta luua ELi terviklik demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse mehhanism (16),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (17),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse kohta Euroopa Liidus (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse kohta Euroopa Liidus (18),

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni uurivate ajakirjanike kaitse kohta Euroopas: Slovakkia ajakirjaniku Ján Kuciaki ja Martina Kušnírová juhtum (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni uurivate ajakirjanike kaitse kohta Euroopas: Slovakkia ajakirjaniku Ján Kuciaki ja Martina Kušnírová juhtum (19),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (20),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2017. aasta resolutsiooni veebiplatvormide ja digitaalse ühtse turu kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2017. aasta resolutsiooni veebiplatvormide ja digitaalse ühtse turu kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni suurandmete mõju kohta põhiõigustele, sealhulgas eraelu puutumatusele, andmekaitsele, diskrimineerimiskeelule, turvalisusele ja õiguskaitsele (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni suurandmete mõju kohta põhiõigustele, sealhulgas eraelu puutumatusele, andmekaitsele, diskrimineerimiskeelule, turvalisusele ja õiguskaitsele (23),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal (24),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (25),

| — | võttes arvesse 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (26),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 28. veebruari 2019. aasta uuringut väärinfo ja propaganda ning selle mõju kohta õigusriigi toimimisele ELis ja selle liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 28. veebruari 2019. aasta uuringut väärinfo ja propaganda ning selle mõju kohta õigusriigi toimimisele ELis ja selle liikmesriikides,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0205/2020),

| A. | arvestades, et meediavabadus, pluralism ja sõltumatus ning ajakirjanike turvalisus on väljendus- ja teabevabaduse õiguse äärmiselt olulised osad ning ELi ja selle liikmesriikide demokraatliku toimimise jaoks väga tähtsad; arvestades, et meedia peamiste demokraatlike ülesannete hulka kuulub läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse tugevdamine; arvestades, et meedial on demokraatlikus ühiskonnas oluline roll, sest meedia toimib avaliku järelevalvena, aidates samas kodanikke teavitada ja nende mõjuvõimu suurendada, avardades nende arusaamist praegusest poliitilisest ja sotsiaalsest maastikust ning soodustades nende teadlikku osalemist demokraatlikus elus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meediavabadus, pluralism ja sõltumatus ning ajakirjanike turvalisus on väljendus- ja teabevabaduse õiguse äärmiselt olulised osad ning ELi ja selle liikmesriikide demokraatliku toimimise jaoks väga tähtsad; arvestades, et meedia peamiste demokraatlike ülesannete hulka kuulub läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse tugevdamine; arvestades, et meedial on demokraatlikus ühiskonnas oluline roll, sest meedia toimib avaliku järelevalvena, aidates samas kodanikke teavitada ja nende mõjuvõimu suurendada, avardades nende arusaamist praegusest poliitilisest ja sotsiaalsest maastikust ning soodustades nende teadlikku osalemist demokraatlikus elus;

| B. | arvestades, et kriis on selgelt näidanud ajakirjanike olulist rolli inimestele usaldusväärse ja kontrollitud teabe andmisel; arvestades, et seetõttu tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et tagada ajakirjanikele turvalised ja sobivad töötingimused; arvestades, et seoses korruptsiooni ja haldusomavoli vastase võitlusega ELis tuleks eriti tugevalt arvesse võtta uurivat ajakirjandust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kriis on selgelt näidanud ajakirjanike olulist rolli inimestele usaldusväärse ja kontrollitud teabe andmisel; arvestades, et seetõttu tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et tagada ajakirjanikele turvalised ja sobivad töötingimused; arvestades, et seoses korruptsiooni ja haldusomavoli vastase võitlusega ELis tuleks eriti tugevalt arvesse võtta uurivat ajakirjandust;

| C. | arvestades, et mõned liikmesriigid piiravad meediavabadust majanduslike vahenditega, nagu konkurentsi mõjutav avalik moonutatud reklaam meediaväljaannetes ning avaliku meedia otsene kontrollimine, et mõjutada toimetuslikke otsuseid ja tagada seega lojaalsus valitsusele; arvestades, et riigiasutused peaksid vastu võtma õigusliku ja reguleeriva raamistiku, mis soodustab vaba, sõltumatu ja pluralistliku meedia arengut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõned liikmesriigid piiravad meediavabadust majanduslike vahenditega, nagu konkurentsi mõjutav avalik moonutatud reklaam meediaväljaannetes ning avaliku meedia otsene kontrollimine, et mõjutada toimetuslikke otsuseid ja tagada seega lojaalsus valitsusele; arvestades, et riigiasutused peaksid vastu võtma õigusliku ja reguleeriva raamistiku, mis soodustab vaba, sõltumatu ja pluralistliku meedia arengut;

| D. | arvestades, et kõik liikmesriigid peavad pidama kinni Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud väärtustest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõik liikmesriigid peavad pidama kinni Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud väärtustest;

| E. | arvestades, et meedia kaaperdamist, institutsioonide vähest läbipaistvust, vaenukõnet ja desinformatsiooni kasutatakse üha enam poliitilistel eesmärkidel kui vahendeid sotsiaalse polariseerumise süvendamiseks; arvestades, et nende nähtuste vastu võitlemine ei ole oluline mitte ainult inimõiguste seisukohast, vaid see on ka üks põhilisi tegureid õigusriigi ja demokraatia kaitsmisel ELis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et meedia kaaperdamist, institutsioonide vähest läbipaistvust, vaenukõnet ja desinformatsiooni kasutatakse üha enam poliitilistel eesmärkidel kui vahendeid sotsiaalse polariseerumise süvendamiseks; arvestades, et nende nähtuste vastu võitlemine ei ole oluline mitte ainult inimõiguste seisukohast, vaid see on ka üks põhilisi tegureid õigusriigi ja demokraatia kaitsmisel ELis;

| F. | arvestades, et 2020. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksi kohaselt on COVID-19 pandeemia esile toonud ja võimendanud paljusid muid kriise, mis ohustavad õigust vabalt avaldatud, sõltumatule, mitmekesisele ja usaldusväärsele teabele; arvestades, et indeks näitab märkimisväärseid erinevusi üksikute liikmesriikide vahel, kellest mõned on maailmas kõrgeimatel kohtadel, mõni aga üsna pingerea lõpus, nii et parimate ja halvimate tulemustega liikmesriikide vahe on rohkem kui 100 kohta; arvestades, et mitmed liikmesriigid on rahvusvahelistes ajakirjandusvabaduse pingeridades tahapoole langenud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2020. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksi kohaselt on COVID-19 pandeemia esile toonud ja võimendanud paljusid muid kriise, mis ohustavad õigust vabalt avaldatud, sõltumatule, mitmekesisele ja usaldusväärsele teabele; arvestades, et indeks näitab märkimisväärseid erinevusi üksikute liikmesriikide vahel, kellest mõned on maailmas kõrgeimatel kohtadel, mõni aga üsna pingerea lõpus, nii et parimate ja halvimate tulemustega liikmesriikide vahe on rohkem kui 100 kohta; arvestades, et mitmed liikmesriigid on rahvusvahelistes ajakirjandusvabaduse pingeridades tahapoole langenud;

| G. | arvestades, et meediavabadus on viimastel aastatel vähenenud ja kuigi COVID-19 puhang on olukorda veelgi halvendanud, on see ka näidanud, kui oluline on meedia ja õigus saada usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et meediavabadus on viimastel aastatel vähenenud ja kuigi COVID-19 puhang on olukorda veelgi halvendanud, on see ka näidanud, kui oluline on meedia ja õigus saada usaldusväärset teavet;

| H. | arvestades, et Reutersi Instituudi digiuudiste aruande kohaselt on keskmine usaldusmäär uudiste suhtes võrreldes 2018. aastaga üldiselt (maailmas) langenud 42 %ni (2 protsendipunkti) ning vähem kui pooled küsitletutest (49 %) väitsid, et nad usaldavad seda uudismeedia kanalit, mida nad ise kasutavad; arvestades, et usaldus otsingu tulemusena (33 %) ja sotsiaalmeediast (23 %) leitud uudiste suhtes on püsivalt stabiilne, kuid väga madalal tasemel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Reutersi Instituudi digiuudiste aruande kohaselt on keskmine usaldusmäär uudiste suhtes võrreldes 2018. aastaga üldiselt (maailmas) langenud 42 %ni (2 protsendipunkti) ning vähem kui pooled küsitletutest (49 %) väitsid, et nad usaldavad seda uudismeedia kanalit, mida nad ise kasutavad; arvestades, et usaldus otsingu tulemusena (33 %) ja sotsiaalmeediast (23 %) leitud uudiste suhtes on püsivalt stabiilne, kuid väga madalal tasemel;

| I. | arvestades, et meediaomandi läbipaistvus on meedia mitmekesisuse ja sõltumatu ajakirjanduse tagamiseks vältimatu eeltingimus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et meediaomandi läbipaistvus on meedia mitmekesisuse ja sõltumatu ajakirjanduse tagamiseks vältimatu eeltingimus;

| J. | arvestades, et ajakirjanikele ja teistele meediaosalistele saavad ELis jätkuvalt osaks vägivald, ähvardused, ahistamine, surve, (enese-)tsensuur, avalik häbistamine ja isegi mõrvamine selle tõttu, et nad teevad oma tööd, mille eesmärk on kaitsta avalikke huve; arvestades, et viimastel aastatel on ajakirjanike vaigistamiseks üha rohkem kasutatud hirmutamist – suundumus, mille vastu tuleb kiiresti meetmeid võtta, et säilitada sõltumatu meedia keskne roll õigusriigi põhimõtete tagamisel; arvestades, et Daphne Caruana Galizia ja Jan Kuciaki mõrvad on kaks sügavalt traagilist näidet selle kohta, mil määral uurivad ajakirjanikud on sihtmärkideks, kuna nad paljastavad korruptsiooni ning kaitsevad demokraatiat ja õigusriiki; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjanikele ja teistele meediaosalistele saavad ELis jätkuvalt osaks vägivald, ähvardused, ahistamine, surve, (enese-)tsensuur, avalik häbistamine ja isegi mõrvamine selle tõttu, et nad teevad oma tööd, mille eesmärk on kaitsta avalikke huve; arvestades, et viimastel aastatel on ajakirjanike vaigistamiseks üha rohkem kasutatud hirmutamist – suundumus, mille vastu tuleb kiiresti meetmeid võtta, et säilitada sõltumatu meedia keskne roll õigusriigi põhimõtete tagamisel; arvestades, et Daphne Caruana Galizia ja Jan Kuciaki mõrvad on kaks sügavalt traagilist näidet selle kohta, mil määral uurivad ajakirjanikud on sihtmärkideks, kuna nad paljastavad korruptsiooni ning kaitsevad demokraatiat ja õigusriiki;

| K. | arvestades, et ohud meediavabadusele hõlmavad ajakirjanike ahistamist ja ründamist, nende õiguskaitse unarusse jätmist ning meedia kaaperdamist või poliitiliselt motiveeritud samme meediasektoris; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ohud meediavabadusele hõlmavad ajakirjanike ahistamist ja ründamist, nende õiguskaitse unarusse jätmist ning meedia kaaperdamist või poliitiliselt motiveeritud samme meediasektoris;

| L. | arvestades, et naisajakirjanikud kannatavad soolise vägivalla, näiteks seksuaalse ahistamise ja küberahistamise all; arvestades, et rohkem kui 70 % meedias töötavatest naistest on internetis kogenud enam kui üht liiki ahistamist, ähvardusi või rünnakuid; arvestades, et ainuüksi viimase aasta jooksul on selliseid rikkumisi kogenud 52 % naistest; arvestades, et küberahistamine ja -kuritarvitamine on tihti tugevalt seksualiseeritud ja ei põhine mitte rünnatavate töö sisul, vaid nende füüsilistel tunnustel, kultuuritaustal või eraelul; arvestades, et sellised ähvardused viivad naisajakirjanikud enesetsensuurini ja et see halvab ajakirjandusvabadust ja väljendusvabadust; arvestades, et uuringutes leitakse järjepidevalt tõendeid selle kohta, et naised on kõigis meediasektorites vähemuses, seda eelkõige loovates rollides, ning et nad on otsuste tegemisega seotud kõrgematel ametikohtadel väga alaesindatud (27); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naisajakirjanikud kannatavad soolise vägivalla, näiteks seksuaalse ahistamise ja küberahistamise all; arvestades, et rohkem kui 70 % meedias töötavatest naistest on internetis kogenud enam kui üht liiki ahistamist, ähvardusi või rünnakuid; arvestades, et ainuüksi viimase aasta jooksul on selliseid rikkumisi kogenud 52 % naistest; arvestades, et küberahistamine ja -kuritarvitamine on tihti tugevalt seksualiseeritud ja ei põhine mitte rünnatavate töö sisul, vaid nende füüsilistel tunnustel, kultuuritaustal või eraelul; arvestades, et sellised ähvardused viivad naisajakirjanikud enesetsensuurini ja et see halvab ajakirjandusvabadust ja väljendusvabadust; arvestades, et uuringutes leitakse järjepidevalt tõendeid selle kohta, et naised on kõigis meediasektorites vähemuses, seda eelkõige loovates rollides, ning et nad on otsuste tegemisega seotud kõrgematel ametikohtadel väga alaesindatud (27);

| M. | arvestades, et mitmes liikmesriigis kasutatakse endiselt üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide esitamist, et hirmutada ajakirjanikke korruptsiooni ja muude avalikku huvi pakkuvate teemade uurimist pooleli jätma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitmes liikmesriigis kasutatakse endiselt üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide esitamist, et hirmutada ajakirjanikke korruptsiooni ja muude avalikku huvi pakkuvate teemade uurimist pooleli jätma;

| N. | arvestades, et lisaks vägivallale ajakirjanike kallal ning nende hirmutamisele ja ahistamisele jäävad selliste kuritegude toimepanijaid sageli vastutusele võtmata ja et karistamatus mõjub halvavalt; arvestades, et OSCE andmetel on karistamatus valdav, kuna näiteks OSCE territooriumil lahendatakse vähem kui 15 % ajakirjanike mõrvadest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et lisaks vägivallale ajakirjanike kallal ning nende hirmutamisele ja ahistamisele jäävad selliste kuritegude toimepanijaid sageli vastutusele võtmata ja et karistamatus mõjub halvavalt; arvestades, et OSCE andmetel on karistamatus valdav, kuna näiteks OSCE territooriumil lahendatakse vähem kui 15 % ajakirjanike mõrvadest;

| O. | arvestades, et ajakirjanike õigust kajastada ja uurida tuleb veelgi tugevdada ja mõjusalt kaitsta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ajakirjanike õigust kajastada ja uurida tuleb veelgi tugevdada ja mõjusalt kaitsta;

| P. | arvestades, et meediavabaduse tugevdamiseks on vaja usaldusväärset ja üksikasjalikku teavet liikmesriikide ja ELi kui terviku probleemide ulatuse ja olemuse kohta, sh sõltumatu meedia põhimõtete ja ajakirjaniku põhiõiguste rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et meediavabaduse tugevdamiseks on vaja usaldusväärset ja üksikasjalikku teavet liikmesriikide ja ELi kui terviku probleemide ulatuse ja olemuse kohta, sh sõltumatu meedia põhimõtete ja ajakirjaniku põhiõiguste rikkumiste kohta;

| Q. | arvestades, et kunstiline vabadus on väljendusvabaduse põhiõiguse lahutamatu osa ning et see on Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja demokraatliku tervise seisukohast hädavajalik; arvestades, et kunstilise vabaduse vastased rünnakud vohavad, kuid jäävad nähtamatuks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kunstiline vabadus on väljendusvabaduse põhiõiguse lahutamatu osa ning et see on Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja demokraatliku tervise seisukohast hädavajalik; arvestades, et kunstilise vabaduse vastased rünnakud vohavad, kuid jäävad nähtamatuks;

| R. | arvestades, et ülemaailmne COVID-19 kriis on avaldanud meediasektorile laastavat sotsiaalset ja majanduslikku mõju; arvestades, et meediakanalid on teatanud oma reklaamitulude märkimisväärsest vähenemisest; arvestades, et tuhanded meediatöötajad on juba kaotanud töökoha või võivad selle ajutiseks või alatiseks kaotada; arvestades, et see on eriti tugevalt mõjutanud vabakutselisi ajakirjanikke ja meediatöötajaid, kelle arv kogu ELis kasvab ja kes moodustavad juba märkimisväärse osa kõigist Euroopa ajakirjanikest ja meediatöötajatest; arvestades, et sellega kaasneb tõsine oht veelgi soodustada teabe koondumist väheste kätte ning pärssida vaba ja sõltumatu teabe levitamist; arvestades, et töökohtade rahaline jätkusuutlikkus ja majanduslik sõltumatus on ajakirjandusvabaduse oluline osa; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ülemaailmne COVID-19 kriis on avaldanud meediasektorile laastavat sotsiaalset ja majanduslikku mõju; arvestades, et meediakanalid on teatanud oma reklaamitulude märkimisväärsest vähenemisest; arvestades, et tuhanded meediatöötajad on juba kaotanud töökoha või võivad selle ajutiseks või alatiseks kaotada; arvestades, et see on eriti tugevalt mõjutanud vabakutselisi ajakirjanikke ja meediatöötajaid, kelle arv kogu ELis kasvab ja kes moodustavad juba märkimisväärse osa kõigist Euroopa ajakirjanikest ja meediatöötajatest; arvestades, et sellega kaasneb tõsine oht veelgi soodustada teabe koondumist väheste kätte ning pärssida vaba ja sõltumatu teabe levitamist; arvestades, et töökohtade rahaline jätkusuutlikkus ja majanduslik sõltumatus on ajakirjandusvabaduse oluline osa;

| S. | arvestades, et digitaalsest reklaamist saadav tulu toob sageli kasu ELi-välistele toimijatele ja Euroopa meediatulud on järsult vähenemas, ohustades traditsiooniliste reklaamist rahastatavate meediaettevõtete, nagu kommertstelekanalite, ajalehtede ja ajakirjade tulevikku; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et digitaalsest reklaamist saadav tulu toob sageli kasu ELi-välistele toimijatele ja Euroopa meediatulud on järsult vähenemas, ohustades traditsiooniliste reklaamist rahastatavate meediaettevõtete, nagu kommertstelekanalite, ajalehtede ja ajakirjade tulevikku;

| T. | arvestades, et mõnes liikmesriigis ei ole meediakanalitele riigiabi andmisel toimitud läbipaistvalt, mistõttu on ohustatud nende kanalite iseseisvus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mõnes liikmesriigis ei ole meediakanalitele riigiabi andmisel toimitud läbipaistvalt, mistõttu on ohustatud nende kanalite iseseisvus ja usaldusväärsus;

| U. | arvestades, et sotsiaalmeediaplatvormide ärimudelil, mis põhineb mikrotasandil suunatud reklaamidel, on oma roll diskrimineerimist ja vägivalda õhutava vaenukõne levitamisel ja võimendamisel ning vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise soodustamisel, sealhulgas ebaseadusliku sisu levitamise kaudu; arvestades, et võitlus kõigi sallimatuse vormide vastu on Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika alusel kujunenud inimõiguste kaitsmise lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sotsiaalmeediaplatvormide ärimudelil, mis põhineb mikrotasandil suunatud reklaamidel, on oma roll diskrimineerimist ja vägivalda õhutava vaenukõne levitamisel ja võimendamisel ning vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise soodustamisel, sealhulgas ebaseadusliku sisu levitamise kaudu; arvestades, et võitlus kõigi sallimatuse vormide vastu on Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika alusel kujunenud inimõiguste kaitsmise lahutamatuks osaks;

| V. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on kaasa toonud mõnede eriti haavatavate isikute häbimärgistamise – ka meedia kaudu –, soodustades Euroopa ühiskonna polariseerumist ja vaenukõnede puhangut; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on kaasa toonud mõnede eriti haavatavate isikute häbimärgistamise – ka meedia kaudu –, soodustades Euroopa ühiskonna polariseerumist ja vaenukõnede puhangut;

| W. | arvestades, et kübervägivald (sealhulgas vaenu õhutamine internetis ja küberahistamine) levib üha laiemalt; arvestades, et naissoost avaliku elu tegelased, sh poliitikud, ajakirjanikud ning naiste õiguste ja seksuaalvähemuste õiguste eest võitlevad aktivistid on muutumas küberkiusamise ja veebivägivalla üheks peamiseks sihtmärgiks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kübervägivald (sealhulgas vaenu õhutamine internetis ja küberahistamine) levib üha laiemalt; arvestades, et naissoost avaliku elu tegelased, sh poliitikud, ajakirjanikud ning naiste õiguste ja seksuaalvähemuste õiguste eest võitlevad aktivistid on muutumas küberkiusamise ja veebivägivalla üheks peamiseks sihtmärgiks;

| X. | arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv kohustab iga liikmesriigi ametiasutusi tagama, et audiovisuaalmeedia teenused ja videojagamisplatvormid võtaksid meetmeid üldsuse kaitsmiseks programmide, kasutajate loodud videote ja audiovisuaalsete äriliste teadaannete eest, mis sisaldavad vägivallale või vihkamisele õhutamist isikute rühma või mõne rühma liikme vastu ELi põhiõiguste harta artiklis 21 osutatud asjaoludel; arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv kohustab liikmesriike tagama meediavaldkonda reguleerivate asutuste sõltumatuse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv kohustab iga liikmesriigi ametiasutusi tagama, et audiovisuaalmeedia teenused ja videojagamisplatvormid võtaksid meetmeid üldsuse kaitsmiseks programmide, kasutajate loodud videote ja audiovisuaalsete äriliste teadaannete eest, mis sisaldavad vägivallale või vihkamisele õhutamist isikute rühma või mõne rühma liikme vastu ELi põhiõiguste harta artiklis 21 osutatud asjaoludel; arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv kohustab liikmesriike tagama meediavaldkonda reguleerivate asutuste sõltumatuse;

| Y. | arvestades, et väärinfo ja desinformatsiooni levitamine ning ebaproportsionaalsed meetmed digiplatvormidel nendega võitlemiseks ohustavad teabevabadust, demokraatlikku arutelu ja meedia sõltumatust ning on suurendanud vajadust kvaliteetse traditsioonilise meedia järele; arvestades, et andmeanalüüs ja algoritmid mõjutavad kodanikele kättesaadavaks tehtavat teavet üha enam; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et väärinfo ja desinformatsiooni levitamine ning ebaproportsionaalsed meetmed digiplatvormidel nendega võitlemiseks ohustavad teabevabadust, demokraatlikku arutelu ja meedia sõltumatust ning on suurendanud vajadust kvaliteetse traditsioonilise meedia järele; arvestades, et andmeanalüüs ja algoritmid mõjutavad kodanikele kättesaadavaks tehtavat teavet üha enam;

| Z. | arvestades, et mitmesugustest ja raskesti kontrollitavatest allikatest pärit uudiste massiline levik koos sotsiaalmeedia- ja sõnumsideplatvormide üha kasvava rolliga avaldab negatiivset mõju ELi kodanike põhiõigustele; arvestades, et COVID-19 pandeemia on kasvatanud internetis leviva desinformatsiooni mõju, millel on mõnikord rasked tagajärjed rahvatervisele, ning muutnud veelgi selgemaks vajaduse tagada vaba ja sõltumatu teave, et kaitsta kodanike põhiõigusi; arvestades, et ELi tasandil koordineeritud kommunikatsioonistrateegia puudumine on soodustanud pandeemiaga seotud desinformatsiooni laine teket, seda eelkõige sotsiaalmeedia- ja sõnumsideplatvormidel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et mitmesugustest ja raskesti kontrollitavatest allikatest pärit uudiste massiline levik koos sotsiaalmeedia- ja sõnumsideplatvormide üha kasvava rolliga avaldab negatiivset mõju ELi kodanike põhiõigustele; arvestades, et COVID-19 pandeemia on kasvatanud internetis leviva desinformatsiooni mõju, millel on mõnikord rasked tagajärjed rahvatervisele, ning muutnud veelgi selgemaks vajaduse tagada vaba ja sõltumatu teave, et kaitsta kodanike põhiõigusi; arvestades, et ELi tasandil koordineeritud kommunikatsioonistrateegia puudumine on soodustanud pandeemiaga seotud desinformatsiooni laine teket, seda eelkõige sotsiaalmeedia- ja sõnumsideplatvormidel;

| AA. | arvestades, et COVID-19ga seotud desinformatsioon ja väärinfo võivad põhjustada paanikat ja ühiskondlikke lahkhelisid ning sellele probleemile on vaja tähelepanu pöörata; arvestades, et desinformatsiooni ja väärinfo vastu võitlemise meetmeid ei saa kasutada ettekäändena ebaproportsionaalsete piirangute seadmiseks ajakirjandusvabadusele, meedia mitmekesisuse kahjustamiseks ja ajakirjanike turvalisuse ohtu seadmiseks; arvestades, et aruannetest nähtub, et ELi liikmesriikides ja naaberpiirkondades on toimunud koordineeritud kampaaniaid, millega on levitatud tervisealast valeinfot ja desinformatsiooni ELi ja selle partnerite kohta; arvestades, et komisjon käsitles neid nähtusi oma hiljutises ühisteatises COVID-19 kohta levitatava desinformatsiooniga võitlemise kohta; arvestades, et mõnes riigis on valitsus ära kasutanud erakorralise olukorra õigusakte ja kuigi osa piirangud on ajutised, on olemas oht, et mõningaid piiranguid pikendatakse veel pikemaks ajaks pärast tervisekriisi lõppu; arvestades, et teabeallikate mitmekesisus, vastutus ja institutsiooniline läbipaistvus on peamised kaitsetõkked väärinfo vastu; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et COVID-19ga seotud desinformatsioon ja väärinfo võivad põhjustada paanikat ja ühiskondlikke lahkhelisid ning sellele probleemile on vaja tähelepanu pöörata; arvestades, et desinformatsiooni ja väärinfo vastu võitlemise meetmeid ei saa kasutada ettekäändena ebaproportsionaalsete piirangute seadmiseks ajakirjandusvabadusele, meedia mitmekesisuse kahjustamiseks ja ajakirjanike turvalisuse ohtu seadmiseks; arvestades, et aruannetest nähtub, et ELi liikmesriikides ja naaberpiirkondades on toimunud koordineeritud kampaaniaid, millega on levitatud tervisealast valeinfot ja desinformatsiooni ELi ja selle partnerite kohta; arvestades, et komisjon käsitles neid nähtusi oma hiljutises ühisteatises COVID-19 kohta levitatava desinformatsiooniga võitlemise kohta; arvestades, et mõnes riigis on valitsus ära kasutanud erakorralise olukorra õigusakte ja kuigi osa piirangud on ajutised, on olemas oht, et mõningaid piiranguid pikendatakse veel pikemaks ajaks pärast tervisekriisi lõppu; arvestades, et teabeallikate mitmekesisus, vastutus ja institutsiooniline läbipaistvus on peamised kaitsetõkked väärinfo vastu;

| AB. | arvestades, et tõeliselt sõltumatu ja piisavalt rahastatud avalik-õiguslik meedia, mis toimib erinevatel platvormidel, on ELis toimiva demokraatia üks põhielemente; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et tõeliselt sõltumatu ja piisavalt rahastatud avalik-õiguslik meedia, mis toimib erinevatel platvormidel, on ELis toimiva demokraatia üks põhielemente;

Meediavabadus, meedia mitmekesisus ja ajakirjanike kaitse Euroopas

| 1. | kordab, et oma jätkuvalt sügavalt mures meediavabaduse olukorra pärast ELis, kuna liikmesriikides pannakse ajakirjanike ja meediatöötajate vastu nende töö tõttu endiselt toime kuritarvitusi ja rünnakuid, samuti nende kutsealade üha suurema avaliku halvustamise ja üldise nõrgestamise pärast, mis avaldab eriti suurt mõju kohalikule, uurivale ja piiriülesele ajakirjandusele; rõhutab, et kooskõlas Euroopa Nõukogu 7. märtsi 2018. aasta soovitusega meedia mitmekesisuse ja meediaomandi läbipaistvuse kohta on liikmesriikidel positiivne kohustus edendada veebis ja väljaspool veebi väljendusvabadust soodustavat keskkonda, kus kõik saaksid kasutada oma õigust väljendusvabadusele, ning kutsub liikmesriike üles seda soovitust täies ulatuses toetama ja omaks võtma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on äärmiselt šokeeritud Daphne Caruana Galizia mõrvast Maltal ja Ján Kuciaki ja tema kihlatu Martina Kušnírová mõrvast Slovakkias, mis pandi toime nende uurimistöö tõttu korruptsiooni ja muude kuritegude paljastamisel, ning kordab, kui oluline on sõltumatu uurimine, et tuua nende kuritegude toimepanijad ja kavandajad kohtu ette; kutsub riiklikke õiguskaitseasutusi üles tegema sellega seoses täielikku koostööd Europoli ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab taunitavaks, et ajakirjanikud ja meediatöötajad töötavad tihti ebakindlates tingimustes, mis pärsib nende suutlikkust korralikult töötada ja häirib ajakirjandusvabadust; rõhutab, et ajakirjanike korralikud töötingimused on kvaliteetse ajakirjanduse edendamisel määrava tähtsusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma jätkusuutlikke meetmeid, et rahastada ja toetada kvaliteetset ja sõltumatut ajakirjandust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, kui olulist rolli on ajakirjandus etendanud organiseeritud kuritegevusega võitlemisel, kogudes ja seostades asjakohast teavet ning paljastades sellega kuritegelikke võrgustikke ja ebaseaduslikku tegevust; rõhutab asjaolu, et uurivad ajakirjanikud on oma tegevuse tõttu isiklikult suures ohus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toonitab, et uurivad ajakirjanikud etendavad ülimalt olulist osa võimukandjatelt vastutuse nõudmisel ning demokraatia ja õigusriigi toimimise üle järelevalve tegemisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab tungivalt oma üleskutset komisjonile: käsitleda liikmesriikide valitsuste katseid kahjustada meediavabadust ja mitmekesisust kui tõsist ja süstemaatilist võimu kuritarvitamist, mis on vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud ELi põhiväärtustega; väljendab seetõttu rahulolu komisjoni kavatsuse üle lisada oma aastaaruandesse õigusriigi olukorra kohta ELis eraldi peatükk meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse jälgimise kohta; soovitab sellega seoses kasutada alt üles lähenemisviisi, mis peegeldaks üksikisikute seisukohti ja mitmekesisust, et tagada ajakirjanike ja meediasektori ees seisvate probleemide mõjus kajastamine; nõuab lisaks, et sellesse peatükki lisataks riigipõhised soovitused ja toimivad abinõud ja hinnang meedia omandisuhete läbipaistvusele ning valitsuse ja erasektori sekkumise ulatus ELi liikmesriikides; kutsub komisjoni üles tegema Euroopa Nõukoguga aktiivselt koostööd, vahetama parimaid tavasid ja kindlustama selle, et võetud meetmed täiendavad üksteist; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid välja usaldusväärse raamistiku ajakirjandusvabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitsmiseks ning haldaksid seda; nõuab, et komisjon seaks eesmärgiks võtta liidu tasandil kasutusele meediavabaduse normid ja võrdlusalused ning stiimulid liikmesriikide vastastikuse lähenemise edendamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täielikult toetama ja tugevdama vahendeid, mis on juba välja töötatud ELi põhiõiguste harta artiklis 11 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 sätestatud õiguste ja vabaduste edendamiseks ja kaitsmiseks, nagu meedia mitmekesisuse seire ning Euroopa Nõukogu ajakirjanduse ja ajakirjanike turvalisuse kaitse platvorm, ning reageerima viivitamata, kui need õigused ja vabadused on ohus või neid rikutakse; nõuab, et komisjon võtaks arvesse 2020. aastal seoses COVID-19-ga võetud erakorraliste meetmete mõju ajakirjandusvabadusele, institutsioonilisele läbipaistvusele, vastutusele, meedia mitmekesisusele ja ajakirjanike turvalisusele, sh ülevaadet rünnakutest ajakirjanike vastu kogu ELis ja liikmesriikide reaktsioone sellele; tuletab meelde Euroopa Parlamendi korduvat nõudmist luua alaline, sõltumatu ja terviklik mehhanism demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste küsimuste käsitlemiseks ELis; on seisukohal, et ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismis tuleb demokraatliku süsteemi olulise tugisambana arvesse võtta meediavabadust, sealhulgas kunstilist vabadust; kutsub sellega seoses komisjoni üles koguma teavet ja statistilisi andmeid meediavabaduse ja -pluralismi kohta kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab avalik-õigusliku meedia asendamatut rolli ja toonitab, et oluline on tagada ja säilitada selle sõltumatus poliitilisest sekkumisest; rõhutab ka vajadust tagada erasektoris tegutsevate ettevõtjate rahaline sõltumatus ja tingimused nende tegevuse jätkusuutlikkuse kindlustamiseks, et hoida ära meedia kaaperdamist; kordab sellega seoses oma üleskutset ambitsioonika ELi meedia tegevuskava kohta; taunib mõnede liikmesriikide valitsuste katseid vaigistada kriitilist ja sõltumatut meediat ning õõnestada meedia vabadust ja mitmekesisust; hoiatab katsete eest sellist meediat metseenluse abil kaudselt kontrolli alla võtta ja mõistab eelkõige hukka katsed kontrollida avalik-õiguslikku meediat; peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis on avalik-õiguslik ringhääling muutunud valitsusmeelseks propagandakanaliks, kus opositsioon ja vähemusrühmad on sageli ühiskonnast välja arvatud või neid esitatakse laimavates seostes ja kus mõnel juhul isegi õhutatakse vägivalda; rõhutab, et mõnes liikmesriigis ja eriti nende maapiirkondades piirdub teabe kättesaadavus avaliku propagandaga, ja keelebarjäär piirab ligipääsu rahvusvahelistele uudistele; tuletab meelde, et juurdepääs teabele ja kvaliteetsele ajakirjandusele on demokraatia jaoks ülimalt oluline; rõhutab, et mõnes liikmesriigis puudub meediaväljaannete kohustuslik sisuanalüüs, mis annaks võrreldavaid avalikke andmeid valitsusmeelsete ja opositsioonimeelsete arvamuste tasakaalustatud avaldamise kohta televisioonis ja raadios, eelkõige valimiskampaaniate ajal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 23. jaanuari 2019. aasta resolutsioonis 2255 esitatud soovitustele, milles palutakse liikmesriikidel tagada toimetuslik sõltumatus ning avalik-õigusliku meedia piisav ja stabiilne rahastamine; rõhutab, et riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul meedial ning eelkõige avalik-õiguslikul meedial on oluline kohustus teenida avalikke huve meie ühiskondade kultuurilise, keelelise, sotsiaalse ja poliitilise mitmekesisuse asjakohasel kajastamisel; rõhutab, et avalik-õigusliku meedia rolli üldsuse huve teeniva usaldusväärse teenusepakkujana oleks liikmesriikides võimalik parandada kohase ja jätkusuutliku rahastusega, mis oleks vaba poliitilisest sekkumisest; kutsub seetõttu liikmesriike üles kasutama rahastamismudeleid, mille puhul avalik-õiguslikku meediat rahastatakse poliitiliste otsuste tegemisest sõltumatutest allikatest; rõhutab, et äärmiselt oluline on kaitsta sõltumatuid asutusi ja tagada meedia tugev sõltumatu järelevalve kaitseks põhjendamatu riikliku ja kaubandusliku sekkumise ja toimetuspoliitika mõjutamise katsete eest; palub komisjonil esitada õigusraamistiku, mille abil teha järelevalvet avalik-õigusliku meediateenuse osutajate tegevuse üle, sealhulgas selle üle, kas nad vastavad usaldusväärse juhtimise ja ülesandepõhise rahastamise kriteeriumidele ning kas nende teenused vastavad faktipõhise, õiglase ja eetilise ajakirjanduse ootustele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka tasakaalustatud poliitilise arutelu puudumise teatavate liikmesriikide meediaväljaannetes ning selle, et praktikas esineb poliitilistel põhjustel teabe piiramist, näiteks üldist huvi pakkuvate andmete kättesaadavaks tegemisest keeldumine, venitamistaktika kasutamine, küsitud teabe ulatuse põhjendamatu piiramine, ajakirjanikel avalikesse kohtadesse, sh parlamenti sisenemise keelamine, ajakirjanike võimaluste piiramine poliitikuid ja valitsusliikmeid intervjueerida ning intervjuude andmise vältimine meediaväljaannetele, mis ei kuulu valitsussõbralikku konglomeraati, isegi juhul, kui tegemist on märkimisväärse riigisisese levikuga väljaannetega; rõhutab, et avaliku sektori asutused peavad tagama oma tegevuse läbipaistvuse, aidates sellega tugevdada avalikkuse usaldust, kuna info vaba liikumine aitab kaitsta inimeste elu ja tervist ning hõlbustab ja edendab sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist arutelu ja otsuste tegemist; palub liikmesriikidel tagada ajakirjanikele ja meediaväljaannetele piisava juurdepääsu parlamentaarsetele aruteludele, parlamendi liikmetele ja kõrgetele valitsusametnikele, üldist huvi pakkuvatele andmetele ning avalikele sündmustele ja pressikonverentsidele, eelkõige valitsuse pressikonverentsidele, sest sellise juurdepääsu puudumine piirab tõsiselt ajakirjandusvabadust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab veel kord muret selle pärast, et ELis puuduvad liikmesriikide tasandil konkreetsed õigus- või poliitikaraamistikud, mis kaitseksid ajakirjanikke ja meediatöötajaid vägivalla, ähvarduste ja hirmutamise eest; palub avaliku elu tegelastel ja võimuesindajatel hoiduda ajakirjanike halvustamisest, sest see õõnestab kogu ühiskonnas usaldust meedia vastu; rõhutab, et ajakirjanikel on oluline roll protestide ja meeleavalduste kajastamisel ning nõuab nende kaitsmist, et nad saaksid oma ülesandeid hirmuta täita; palub liikmesriikidel võimaldada ajakirjanike kaitse eest vastutavatele õiguskaitseasutustele spetsiaalseid koolitusprogramme; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama ajakirjanike jt meediaosaliste ning nende allikate mõjusa õigusliku ja tegeliku kaitse ja turvalisuse, seda ka piiriüleselt; on sellega seoses kindlalt veendunud, et liikmesriigid peaksid keelama eradetektiivide kasutamise teabe saamiseks ametiülesandeid täitvate ajakirjanike ja nende allikate kohta, kuna tegemist on hirmutamisviisiga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on sügavalt mures selle pärast, et meediat rünnatakse poliitiliselt üha enam ning peab kahetsusväärseks ajakirjanduslike allikate kaitse puudumist; tuletab meelde liikmesriikide kohustust uurida ajakirjanikele suunatud rünnakuid – ähvardusi, mõrvu, ahistamist, hirmutamist ja väärkohtlemist – kiiresti, põhjalikult ja erapooletult ning kutsub liikmesriike üles tõhustama pingutusi, et teha lõpp ajakirjanike ja meediatöötajate vastastele ähvardustele ja rünnakutele, tagada vastutus ning ohvrite ja nende perekondade juurdepääs asjakohastele õiguskaitsevahenditele; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid teavitamismehhanismide kättesaadavuse; nõuab, et järgitaks ELi inimõigustealaseid suuniseid, mis käsitlevad väljendusvabadust internetis ja mujal ning milles rõhutatakse, et EL astub kõik vajalikud sammud, et tagada ajakirjanike kaitse nii ennetavate meetmete abil kui ka rikkumiste korral tulemuslikku uurimist nõudes; rõhutab, et naisajakirjanikud on ahistamise ja hirmutamise ees eriti kaitsetud ning seetõttu peaks nende kaitsmiseks rakendama lisameetmeid; väljendab sügavat muret naisajakirjanike ja -meediatöötajate vastu suunatud rünnakute sagenemise pärast; kordab oma üleskutset liikmesriikidele: ajakirjanike ohutust käsitlevaid meetmeid kaaludes rakendada sootundlikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama Euroopa Nõukogu soovitusi ajakirjanduse ja ajakirjanike ning muude meediaosaliste turvalisuse kaitseks ning võtma riiklikesse õigusaktidesse võimalikult kiiresti üle direktiivi (EL) 2019/1937 (liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta), mille eesmärk on kehtestada minimaalsed ühised normid rikkumistest teatajatele tugeva kaitse tagamiseks; rõhutab, et rikkumistest teatamine on uuriva ajakirjanduse ja ajakirjandusvabaduse jaoks väga oluline; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb muret üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide (SLAPP) kasutamise pärast, millega püütakse vaigistada või hirmutada uurivaid ajakirjanikke ja väljaandeid ning luua hirmuõhkkond, kui need ajakirjanikud ja väljaanded võtavad käsitleda teatavaid teemasid; kutsub komisjoni veel kord tungivalt üles esitama ulatusliku õigusakti ettepaneku, eesmärgiga kehtestada kogu ELis miinimumnõuded üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide esitamise tavade vastu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni (CRIM) 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioonis esitatud lõplikke soovitusi, mis käsitlevad organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu ning milles märgitakse, et laimamist ja valesüüdistusi puudutavad õigusaktid takistavad võimalikest korruptsioonijuhtudest teatamist; kordab oma nõudmist kõigile liikmesriikidele: lõpetada oma õigussüsteemis laimu ja valesüüdistusi käsitlevate õigusaktide alusel karistamine vähemalt selliste juhtumite puhul, kus tegemist on liikmesriikides või mujal toimuvat organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu puudutavate süüdistustega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil kasutusele võtta ELi abitelefoni, mis toimiks kiirreageerimismehhanismina kaitset taotlevate ajakirjanike jaoks, ning tagada piisava tähelepanu pööramine nende ajakirjanike olukorrale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et sisu tootvate ja sisu levitavate sektorite omandisuhete ülemäärane kontsentratsioon võib ohustada mitmekesise sisu kättesaadavust inimeste jaoks; toonitab, et desinformatsiooni leviku tõkestamisel ja ELi kodanike informeerituse tagamisel on määrava tähtsusega meedia mitmekesisus, mis sõltub meedia omandisuhete ja sisu mitmekesisusest ning sõltumatust ajakirjandusest; meenutab, et meedia mitmekesisuse seire 2020. aasta hinnangu kohaselt on meedia omandisuhete kontsentratsioon jätkuvalt üks olulisematest riskidest meedia mitmekesisusele ja seda nähakse informatsiooni mitmekesisust tõkestava barjäärina; kutsub liikmesriike üles vastu võtma ja rakendama meedia omandisuhteid reguleerivaid raamistikke, et vältida meediasektori omandisuhete horisontaalset kontsentreerumist ning tagada meedia omandi, rahastusallikate ja juhtimise kohta käiva informatsiooni läbipaistvus, avalikustamine ja lihtne kättesaadavus kodanikele; kutsub komisjoni üles jälgima omandi kontsentratsiooni ja ebaseadusliku riigiabi vastu suunatud olemasolevate ELi vahendite rakendamist liikmesriigi tasandil, et suurendada meediamaastiku mitmekesisust; mõistab hukka kõik katsed monopoliseerida meedia omandit liikmesriikides või poliitiliselt mõjutada meedia haldamist; nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt kiiret ja otsustavat tegutsemist, et suurendada meediaomandi ja meediaomanike kasutatavate rahastamisallikate läbipaistvust; kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi, et tagada, et meedia avaldaks proaktiivselt informatsiooni oma omandistruktuuride kohta, sealhulgas tegelike tulusaajate kohta, ning et kehtestataks selged reeglid, mille abil saaks ennetada meedia omandistruktuuridest tulenevaid huvide konflikte, erilise rõhuga poliitilise sekkumise vältimisele; taunib valitsuste liigset avaliku reklaami kaudu sekkumist meediapluralismi; kutsub komisjoni üles põhjalikult jälgima Euroopa Liidu poolt vaba ja sõltumatu meedia toetamiseks eraldatud rahaliste vahendite kasutamist, et vahendid jõuaksid nendeni, kes neid vajavad; rõhutab sellega seoses, et ELi raha on keelatud eraldada riigi poolt kontrollitavale meediale ja poliitilist propagandat edastavale meediale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | taunib asjaolu, et mõnes liikmesriigis on meediat reguleerivad asutused sattunud valitsuse mõju alla ja tegutsevad valitsust kritiseerivate meediaväljaannete suhtes kallutatult; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab muret katsete pärast kasutada COVID-19 pandeemiat, et karistada sõltumatut ja kriitilist meediat ning kehtestada piirangud meedia juurdepääsule valitsuse otsustele ja meetmetele ning nende üle kontrolli tegemisele, survestades või leevendades erakorraliste meetmete kehtestamisega institutsionaalse läbipaistvuse mehhanisme ja takistades nii nõuetekohast ja teadlikku arutelu nende meetmete üle; rõhutab ajakirjanduse ja teabe vaba liikumise tähtsust seoses ELi pingutustega COVID-19 pandeemia ohjeldamisel; juhib tähelepanu sellele, et ajakirjandusel on ka rahvatervise hädaolukorras otsustav roll; palub komisjonil põhjalikult jälgida liikmesriikide valitsuste sellekohast tegevust ja avaldada tulemused õigusriigi olukorda kajastavates aastaaruannetes; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama kiiremas korras ELi ja liikmesriikide hädaolukorra taastepakette, et kaitsta ajakirjanike ja meediatöötajate töökohti ja elatusvahendeid, toetada ettevõtteid ja rahastada avalik-õiguslikku meediat COVID-19 kriisiga seonduva majanduse taastekava kaudu, austades täielikult ELi konkurentsireegleid; rõhutab, et COVID-19 kriisi ajal on mõned meediaväljaanded ja eriti mõned kohalikud meediaplatvormid reklaamide hulga vähenemise tõttu kaotanud isegi kuni 80 % (28) oma tuludest; rõhutab, et pandeemia olukorras vajavad Euroopa kodanikud professionaalseid, majanduslikult kindlustatud ja sõltumatuid ajakirjanikke; kordab sellega seoses oma nõudmist luua COVID-19-st tulenevalt muudetud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames alaline Euroopa ajakirjanike fond, mis pakuks otsest rahalist toetust sõltumatutele ajakirjanikele ja meediaväljaannetele, vabakutselistele ja FIEna tegutsevatele meediatöötajatele; rõhutab, et rahastamist peaksid haldama sõltumatud organisatsioonid, et vältida sekkumist toimetuslike otsuste tegemisse, ning et toetust tuleks anda ainult nendele avalik-õiguslikele ja kommertsmeediakanalitele, mis on tõeliselt sõltumatud ja vabad valitsusest või mis tahes muust sekkumisest; tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ka sõltumatutele meediavaldkonna idufirmadele, eriti kohalikul tasandil, ja nimelt nendes liikmesriikides, kus meediavabadus on viimastel aastatel vähenenud, kus meedia omandiõiguste kontsentratsioon on märgatavalt suurenenud ning kus avalik-õiguslikku meediat ähvardab poliitilise mõjutamise oht; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab sellega seoses, et nõuab, et ELi meedia jaoks koostataks ammendav tegevuskava, millega toetada elujõulise ja mitmekesise meediavaldkonna arengut; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et mitmeaastane finantsraamistik oleks kõikehõlmav ja et suurendataks eraldisi, mis finantsraamistikus on ette nähtud meedia ja sõltumatu ajakirjanduse, eelkõige uuriva ajakirjanduse toetuseks; rõhutab, et ajakirjanduses ja uudismeedias on väga tähtis innovatsioon, mida võiks toetada ELi raha abil; võtab murega teadmiseks, et komisjoni läbivaadatud eelarveettepaneku kohaselt tuleb programmi „Loov Euroopa“ ning õigusküsimuste, õiguste ja väärtuste programmi eelarvet kärpida; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab igati kiiduväärseks ELi raha eraldamist selleks, et algatada uusi projekte, näiteks üleeuroopaline ajakirjandus- ja meediavabaduse rikkumiste kiirreageerimismehhanism ning piiriülese uuriva ajakirjanduse fond, mis tugevdaks meediavabadust ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et meedial on soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimiskeelu edendamisel mõjus roll; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid aktiivselt meetmeid soolise võrdsuse edendamiseks meediasektoris, et loovatel ja juhtivatel ametikohtadel saaks töötada rohkem naisi, mille abil saaks meedia aidata vähendada soolisi stereotüüpe; |
| --- | --- |

23.

Vaenukõne

| 24. | mõistab hukka igasugused nii veebis kui ka väljaspool seda toime pandud vaenukuriteod, vaenu õhutamise ning alusetud ja pahauskselt esitatud süüdistused (29), mis on ajendatud näiteks soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude veendumuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuvast diskrimineerimisest ELis ja mujal; tunneb muret vaenukuritegude ja diskrimineerimisele või vägivallale õhutamisega seotud kuritegude pärast, mis pandi toime COVID-19 pandeemia ajal ja mille tagajärjel hakati teatavaid eriti vähekaitstud isikuid häbimärgistama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab kahetsusväärseks, et kõikjal ELis õhutavad valitsused ja erakonnad poliitilises teabevahetuses vaenu üha rohkem; kutsub liikmesriike üles mõista karmilt hukka kõikidel tasanditel ja kõikides meediakanalites poliitikute ja ametiisikute toime pandud vaenukuriteod ja vaenu õhutamise ning patuoinaste otsimise ja määrama nende tegude eest karistuse, sest otseselt sellise tegevuse tagajärjel muutuvad vaen ja vägivald ühiskonnas tavapäraseks ja sagedasemaks, ning kutsub liikmesriike üles hoiduma valitsuse teabevahetuses diskrimineerivast ja vaenuõhutavast kõnemaneerist, sest see on ühiskonnale kahjulik; rõhutab, et karistused peaksid tingimata olema kooskõlas rahvusvaheliste väljendusvabaduse standarditega; nõuab liikmesriikidelt peale selle, et nad seaduste piires kindlustaksid ja soodustaksid väljendusvabadust, sh loominguvabadust, mis on elujõulise demokraatliku arutelu jaoks väga tähtis; rõhutab, et rassistlikud ja ksenofoobsed avaldused ei kuulu väljendusvabaduse alla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab, et kutsub liikmesriike üles võtma ja jõustama vaenu õhutamise ja vaenukuritegude ennetamiseks, hukkamõistmiseks ja tõrjumiseks lisameetmeid, et võidelda vaenu ja vägivalla õhutamisega nii internetis kui ka väljaspool seda, ning tagama, et õiguskaitseasutused kasutavad vaenukuritegude registreerimiseks tõhusaid tavasid, mis põhinevad rassismi, ksenofoobia ja muus vormis sallimatusega võitlemise ELi kõrgetasemelise töörühma poolt heakskiidetud põhimõtetel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et internetis õhutatakse vaenu viimastel aastatel üha enam, sest üksikisikud ja häireid tekitavad osalised kasutavad vaenuõhutava teabe levitamiseks ära veebiplatvormide mõjujõudu; rõhutab, et see kahjustab kollektiivset avalikku huvi, sest kahjulik sisu õõnestab üksteist austavat ja ausat avalikku arutelu ning ohustab avalikku turvalisust, kuna internetis vaenu õhutamine võib õhutada vägivalda ka reaalmaailmas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et vaenu õhutamise ja diskrimineerimise vastu võitlemise õigusraamistikku tuleks tugevdada; kordab oma nõudmist, et sel eesmärgil lõpetataks horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi üle peetavate läbirääkimiste blokeerimine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab, et kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, millega suurendada avalikes kohtades ja internetis naiste julgeolekut, tegeleda esilekerkivate soolise vägivalla vormidega, nagu küberahistamine ja kiusamine internetis, ning võtma sellise vägivalla ohvrite abistamiseks kasutusele terviklikud mehhanismid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kordab, et kutsub komisjoni ja nõukogu üles hakkama rakendama Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud üleminekuklauslit, et lisada naiste- ja tütarlastevastane vägivald ning muud soopõhise vägivalla vormid (sealhulgas kübervägivald) Euroopa Liidu poolt tunnistatud kuritegude loetellu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | võtab teadmiseks komisjoni edendatava, internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendi ja selle viienda hindamisvooru, mille käigus selgus, et IT-ettevõtjad kõrvaldavad ebaseaduslikest vaenu õhutamise materjalidest, millest neile on teatatud, keskmiselt 71 %; tuletab meelde, et tegevusjuhendi hindamisse ja läbivaatamisse tuleks kaasata ajakirjanikud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning et käitumisjuhendit järgivad IT-ettevõtjad vaatavad kõrvaldamistaotlused läbi üksnes vastavalt oma tingimustele ja ühenduse suunistele; rõhutab, et eraettevõtetele on jäetud suur vabadus otsustada, mis on ebaseaduslik; ergutab kõiki sotsiaalmeedia platvorme haldavaid ettevõtteid tegevusjuhendit järgima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid peavad kõigi asjakohaste vahenditega tagama, et meedias, sealhulgas veebi- ja sotsiaalmeedias ega reklaamis ei õhutataks ühegi isiku ega isikute rühma vastu suunatud vägivallale ega vihkamisele, millel võib olla otsene mõju nende isikute osalemisele kodanikuühiskonnas; kordab, et kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalmeediaettevõtjaid üles võtma koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega meetmeid, millega takistada internetis rassismi, ksenofoobia, LGBTI-foobia ja usutunnistusega seotud vaenu levikut; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles koguma vaenu õhutamise ja vaenukuritegude ulatuse kohta usaldusväärsemaid andmeid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab muret selle pärast, et ohvrid annavad vaenukuritegudest teada harva, sest kaitse on ebapiisav, ametivõimud ei ole suutelised juurdlusi nõuetekohaselt läbi viima ja lõpetama liikmesriikides olukorda, kus vaenukuritegude eest karistust ei määrata; kutsub liikmesriike üles arendama välja ja levitama tööriistu ja mehhanisme, mille abil anda vaenukuritegudest ja vaenu õhutamisest teada, ning tagada, et iga väidetava vaenukuriteo või vaenuõhutuse juhtumit uuritaks ja menetletaks korrektselt ning teo toimepanijate üle peetakse kohut; |
| --- | --- |

33.

Desinformatsioon ja platvormide roll

| 34. | märgib, et desinformatsiooni leviku ja välissekkumise probleemi on mõjutanud ka uus digitehnoloogia ja sotsiaalmeedia, mille tulemusel on veebiplatvormid hakanud mõjutama uudiste ja muu meediasisu avaldamist, levitamist ja propageerimist; kordab, et tunneb muret sellepärast, et desinformatsioon võib ohustada teabevabadust, väljendusvabadust, demokraatlikku arutelu, meedia sõltumatust ja rahvatervist; rõhutab, et desinformatsiooni vastu võitlemise meetmetes tuleks keskenduda sellele, et soodustada kvaliteetse ajakirjanduse toetamise abil arvamuste paljusust, pakkudes usaldusväärset, faktipõhist ja tõendatud teavet, ning tagada meediakirjakoskus, ning et kõigi selliste meetmetega tuleb teabevabadust ja väljendusvabadust kindlustada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et veebiplatvormid ja õiguskaitseasutused teeksid tihedamat koostööd, et piirata vaenu ja vägivalda õhutavate avalduste levikut; rõhutab, et ebaseadusliku sisu kontrollimatu leviku takistamiseks tuleb selline sisu kiiresti eemaldada; märgib aga, et veebiplatvormid ei saa ega tohi muutuda eratsensuuriorganiteks ning et veebiplatvormide poolt ebaseadusliku sisu kõrvaldamise suhtes tuleb kohaldada kaitsemeetmeid, sh liikmesriikide kohtute kontrolli, et kaitsta väljendusvabadust, sh loominguvabadust, õigust vabale ja sõltumatule teabele ning kodanike põhiõigusi üldiselt; tuletab meelde, et veebiplatvormid on osa avalikust sfäärist veebis, kus toimuvad avalikud arutelud; kutsub komisjoni üles tagama platvormidele põhiõiguste ja sõnavabaduse austamiseks kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et erakonnad ning era- ja avaliku sektori üksused kasutavad poliitilist profiilianalüüsi, desinformatsiooni ja teabega manipuleerimist sageli, ning kordab, et on mures selle pärast, et kõigi suuremate riiklike ja ELi valimiste eel ilmub pidevalt tõendeid sekkumise kohta, mis sageli viitavad välismõjule, kusjuures suur osa sekkumisjuhtumitest on kasulik ELi-vastastele ja populistidest kandidaatidele ning selle eesmärk on vastandada ja kaotada ideoloogiline pluralism ning see on mõeldud teatavate vähemuste ja vähekaitstud rühmade mõjutamiseks; juhib tähelepanu sellele, et kolmandate poolte sekkumise vastu võitlemine saab Euroopa väärtuste ja demokraatia kaitse jaoks olema väga tähtis; rõhutab seoses COVID-19 põhjustatud hädaolukorraga, et paremäärmuslased, populistid ja poliitikud on pandeemiaga seotud desinformatsiooni ja kõmulisi meediakajastusi ühtlasi ära kasutanud vähemusrühmade vastu ja immigratsioonivastasusele kaasa aitamiseks, mille tagajärjel on sagenenud rassismi ja ksenofoobiaga seotud vaenu õhutamine ja diskrimineerimine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et väärinfo ja desinformatsiooni eri vormid ning muud teabemanipulatsiooni vormid, muuhulgas need, mis on seotud COVID-19 pandeemiaga, levivad endiselt kogu maailmas, nende sihtrühm on sageli kõige vähem kaitstud kogukonnad ning neil võivad olla kahjulikud tagajärjed avalikule julgeolekule, tervishoiule ja tõhusale kriisiohjamisele; on seisukohal, et selliste desinformatsioonikampaaniate eesmärk on kahjustada demokraatlikku protsessi ja kodanike usaldust liikmesriikide demokraatlike institutsioonide vastu; peab 10. juuni 2020. aasta ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga“ kiiduväärseks; tuletab meelde, et kõik desinformatsiooniga võitlemise meetmed, sealhulgas COVID-19 põhjustatud hädaolukorras võetud meetmed, peavad olema vajalikud, proportsionaalsed, läbipaistavad, ajutised ja nende üle tuleb teha korrapärast järelevalvet, vältides kaldumist avaliku monopoli või teabeallikate kontsentreerumise suunas ning need ei tohi mingil juhul takistada ajakirjanikke ega meediaosalisi oma tööd tegemast ega tuua kaasa sisu põhjendamatut eemaldamist ega sellisele sisule juurdepääsu blokeerimist internetis; taunib seda, et teatavad veebiplatvormid eemaldavad või tsenseerivad COVID-19 pandeemiaga seotud sisu, sh ajakirjanduslikku sisu, läbipaistmatute tingimuste alusel, mis piirab tarbetult väljendusvabadust; rõhutab, et selliste meetmete tagajärjel võidakse takistada või piirata tähtsa rahvatervisealase teabe kättesaamist; rõhutab, et kui pandeemiaga seotud teavet püütakse kriminaliseerida, võib tekkida usaldamatus institutsionaalse teabe suhtes ning see võib viivitada usaldusväärse teabe kättesaamist ning avaldada väljendusvabadusele piiravat mõju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mõistab hukka vandenõuteooriad ja avaliku sektori rahastatud desinformatsioonikampaaniad, mille eesmärk on diskrediteerida ELi ja anda üldsusele ELi eesmärkide ja tegevuse kohta eksitavat teavet; kutsub komisjoni üles avalikult hukka mõistma ja ümber lükkama valesid ja desinformatsiooni, mida liikmesriikide ametiasutused ELi kohta levitavad, ning avaldama kodanike teavitamiseks faktipõhise teabe ja seda levitama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on teinud algatuse esitada Euroopa demokraatia tegevuskava, mille eesmärk on võidelda desinformatsiooni vastu ja kohaneda muutuvate ohtude ja manipuleerimistega ning toetada vaba ja sõltumatut meediat; rõhutab seoses sellega, et väljendusvabaduse, seahulgas vaba, sõltumatu ja majanduslikult elujõulise meedia, loominguvabaduse, põhiõigusi puudutava sisu ja demokraatliku arutelu kaitsmine ning vaenuõhutamise ja desinformatsiooni vastu võitlemine on ELis õigusriigi ja demokraatia kaitsmisel peamisi tegureid; märgib murega, et vastavalt üleilmse desinformatsiooni indeksi (GDI) uuringule teenivad ELis desinformatsiooni levitavad veebilehed igal aastal rohkem kui 70 miljonit eurot reklaamitulu; rõhutab, et väga täpselt sihitud reklaamil põhinevad ärimudelid võivad olla kahjulikud; kinnitab, et isikuandmete kaitse üldmääruses (30) on sätestatud üksikisikute õigus sellele, et nende suhtes ei kohaldataks laialdast veebipõhist jälgimist veebisaitidel ja rakendustes; kutsub komisjoni üles jätkama digiplatvormidega sellega seoses koostööd ja suurendama pingutusi selliste tavade keelustamiseks, strateegilise, desinformatsiooni automatiseeritud võimendamise (milleks kasutatakse veebis roboteid ja võltsitud kasutajaprofiile) vastu võitlemiseks ning veebireklaamide rahastamist ja levikut puudutava läbipaistvuse suurendamiseks; kutsub peale selle kõiki veebiplatvorme üles tagama, et nende otsingufunktsioonide aluseks olevad algoritmid ei põhineks peamiselt reklaamil; nõuab, et loodaks digitaalõiguste ja põhiõigustega seotud eri sidusrühmadest koosnev eksperdirühm, mis hõlmaks sõltumatut meediat, digitaalsete õiguste ja inimõigustega tegelevaid valitsusväliseid organisatsioone, et aidata komisjoni ja ELi institutsioone üldiselt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab kiiduväärseks Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse (EDMO) projekti algatamist, mis tõstab veebis leviva desinformatsiooni kohta kättesaadavate teaduslike teadmiste taset, edendab ELi teabekontrolli teenuste turu arengut ning toetab piiriülese ja sektoritevahelise teaduritest ja faktikontrollijatest koosneva kogukonna loomist, mis teeb sidusrühmadega koostööd, et tuvastada, analüüsida ja paljastada võimalikud desinformatsiooniga seotud ohud, näiteks seoses COVID-19ga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele ning erasektorile, eelkõige veebiplatvormidele, ja kodanikuühiskonnale tervikuna meelde, et desinformatsiooniga võitlemisel on vaja võtta ühismeetmeid; rõhutab, et veebiplatvormidel peaks desinformatsiooni tuvastamisel ja sellega võitlemisel olema tähtsaimaid rolle; tunnistab, et vabatahtlikud meetmed, mida teatavad teenuseosutajad ja platvormid on desinformatsiooni, ebaseadusliku sisu ning välisriikide ELi valimisprotsessidesse sekkumise vastu võitlemiseks võtnud, on olnud paljulubavad ja vajalikud, kui siiski ebapiisava mõjuga; rõhutab, et veebiplatvormid ei suuda praegu selle vahetu ohu tõkestamiseks vajalikku vastutust võtta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et veebiplatvormide tegevuse tõhusust desinformatsiooni vastu võitlemisel saab hinnata ainult siis, kui hindamine viiakse läbi täieliku läbipaistvusega ja selle käigus jagatakse asjakohaseid andmeid; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon hindaks kõiki võimalikke meetmeid, millega kohustada veebiplatvorme võitlema desinformatsiooni leviku vastu tõhusalt, läbipaistvalt ja vastutustundlikult, ning jagaks asjakohaseid andmeid; kutsub komisjoni üles kaaluma sanktsioone veebiplatvormidele, kes seda ei tee; loodab, et seda võetakse arvesse Euroopa demokraatia tegevuskavas ja digiteenuste õigusaktis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab sellega seoses, et kui veebisisu eemaldatakse ilma kohtumääruseta, milles kinnitatakse, et sisu on ebaseaduslik, on sellel väljendus- ja teabevabadusele suur mõju; nõuab, et korrapäraselt hinnataks, milline mõju on teenuseosutajate ja platvormide poolt desinformatsiooni vastu võitlemiseks võetud vabatahtlikel meetmetel; rõhutab, et liikmesriigid on kohustatud põhiõigusi austama, kaitsma ja tagama, ning palub hinnata kõiki võimalusi, kuidas kaitsta ja teostada õigust teabele ja osalemisele; kutsub komisjoni üles tegema sellega seoses ettepanekut veebiplatvormide suhtes selliste ELi reeglite kehtestamiseks, mille eesmärk on ühtlasi võidelda tavade vastu, millega valitsused seavad väljendusvabadusele tarbetuid piiranguid; rõhutab, et automatiseeritud vahendite kasutamine sisu modereerimiseks võib väljendus- ja teabevabaduse ohtu seada ning ELi digitaalpoliitikas ja -strateegias tuleb ette näha asjakohased õiguskaitsevahendid ja kaitsemeetmed, mis on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on seisukohal, et desinformatsiooni käsitlevat ELi tegevusjuhendit saaks tugevdada, kui kehtivate kohustuste täitmise järele valvataks paremini, kui veebiplatvormid esitaksid teavet ja andmeid läbipaistvalt ja liigiti ning kui kehtivaid kohustusi laiendada; on seisukohal, et edaspidi võiks lähtuda kaasreguleerimisest, mille puhul võetakse kogu aeg arvesse digitaalvaldkonna arengut; |
| --- | --- |

44.

| 45. | innustab sotsiaalmeediaettevõtteid ja veebiplatvorme uurima, kuidas saaks teha kättesaadavaks vahendid, mille abil saavad kasutajad võimalikust desinformatsioonist teada anda ja seda märgistada, et olukorda saaks kiiresti parandada ning sõltumatud ja erapooletud kolmandast isikust faktikontrollimise organisatsioonid teabe üle vaadata, kuid samal ajal tuleb vältida selliste vahendite kuritarvitamist; rõhutab, et veebiplatvormid peaksid tegema liikmesriikide ja ELi institutsioonidega koostööd, et desinformatsiooni ja välissekkumist oleks lihtsam hinnata ja teo toimepanijaid hõlpsam kindlaks teha; |
| --- | --- |

45.

Meediapädevus

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et tugevdada hariduspoliitikat, millega edendatakse meedia- ja infopädevust, õpetatakse kodanikke kriitiliselt mõtlema ja aidatakse neil desinformatsiooni ära tunda; rõhutab, et propaganda, desinformatsiooni ja manipuleerimise vastu tõhusaks võitlemiseks tuleb tugevdada vastupanuvõimet, suurendada teadlikkust ja parandada haridust ning selleks tuleb üleriigilistes ja kohalikes meediaväljaannetes tagada toimetuse sõltumatus ning arendada meediapädevuse projekte; on seisukohal, et selleks, et ühiskond suudaks sellistele ohtudele digiruumis paremini vastu panna, on vaja järjepidevat meediapädevuse õppekava ja pingutusi kõigis vanuserühmades; kutsub sellega seoses komisjoni üles tegema liikmesriikide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega tihedat koostööd, et töötada teabe-, meedia- ja andmepädevuse õppekavad välja; rõhutab, et meediapädevus on kodanike jaoks üha olulisem ja vajalikum oskus; juhib tähelepanu sellele, et laiema üldsuse ja võimalikult paljude vanuserühmadeni jõudmiseks tuleb meediapädevusega seotud algatusi levitada sotsiaalmeedia platvormide kaudu ning see puudutab muuhulgas eakatele ja kõige vähem kaitstud rühmadele mõeldud tõhusaid meediapädevuse strateegiaid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühtlasi edendama programme ja meetmeid, mille eesmärk on suurendada ajakirjanike ja meediasektori osaliste meedia- ja uudistepädevust ning arendada kriitilist ja teadlikku IKT kasutamist ning mille hulka kuuluvad näiteks kampaaniad, millega suurendatakse teadlikkust digiruumis kehtivate õiguste ja võimalike ohtude kohta; rõhutab, et tuleb välja töötada kõikehõlmav ELi meediapädevuse strateegia, ning kutsub komisjoni üles suurendama sellealaseid jõupingutusi; rõhutab, et meediapädevuse edendamises ja vaenuõhutuse leviku pidurdamisele kaasa aitamises on tähtsaim roll kodanikuühiskonna organisatsioonidel; tuletab meelde, et programmides, mille raames kasutatakse vaenukuritegude ja vaenuõhutuse vastu võitlemiseks tõhusaid strateegiaid, keskendutakse koostööle, teabevahetusele, konfliktide lahendamisele, probleemide lahendamisele, vahendamisele ja eelarvamuste teadvustamisele; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks jõupingutusi, et eraldada meediapädevuse programmidele ELi eelarvest rohkem raha, ning osaleks aktiivselt usaldusväärse, faktidel põhineva ja kontrollitud väidetest koosneva teabe edendamises, tõhustades meedialevikanaleid, et parandada sellise teabe kättesaadavust; kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi sätteid, mille kohaselt nõutakse liikmesriikidelt meediapädevuse edendamist ja arendamist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | innustab komisjoni pakkuma tuge haridusprogrammide täiendamiseks kõigis liikmesriikides, mitte ainult meediapädevuse, vaid laiema kodanikuhariduse mõttes, mis hõlmab ka teadmisi demokraatlike väärtuste ja inimõiguste kohta, et desinformatsioonist ja propagandast teataks rohkem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et kohalikud ja kogukonna meediaorganisatsioonid on peamised üksused, mille kaudu propageerida, luua ja levitada teavet kohalike ja vähemuste korraldatud kunsti- ja kultuuriürituste kohta; on seisukohal, et need on olulised, et Euroopas säiliks meedia mitmekesisus ja mitmekultuuriline keskkond; on seisukohal, et kogukonna meediaväljaanded tuleks sidusrühmadena kaasata ka ajakirjanduse ja meediapädevuse edendamiseks mõeldud ELi programmidesse, ning kutsub liikmesriike üles pakkuma neile piisavat tuge, tagades, et nad saaksid täita oma hariduslikku ja kultuurilist rolli; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab, et ELi institutsioonid tagaksid, et üldsust puudutavate hädaolukordade, nt pandeemiate korral oleks teabevahetus kõigis ametlikes keeltes parem ja ennetavam, et ELi kodanikele oleks kättesaadav täpne, kasutusmugav ja kontrollitud teave; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  ELT L 305, 26.11.2019, lk 17.

(2)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(3)  ELT L 303, 28.11.2018, lk 69.

(4)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0014.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0101.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0103.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0080.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0031.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0021.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0328.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0032.

(14)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 19.

(15)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 31.

(16)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 57.

(17)  ELT C 324, 27.9.2019, lk 392.

(18)  ELT C 41, 6.2.2020, lk 64.

(19)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 111.

(20)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 11.

(21)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 29.

(22)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 135.

(23)  ELT C 263, 25.7.2018, lk 82.

(24)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 5.

(25)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 162.

(26)  ELT C 208, 10.6.2016, lk 89.

(27)  Rahvusvaheline Naiste Meedia Sihtasutus, „Global Report on the Status of Women in the News Media“, 2011.

(28)  Vt The Economist, „The newspaper industry is a battering“, 18. aprill 2020, ja News Media Europe, „COVID-19 and the news media: journalism always comes at a cost“, 24. märts 2020.

(29)  Euroopa Inimõiguste Kohtu 23. aprilli 1992. aasta otsus kohtuasjas nr 11798/85, punkt 46.

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/43

---

P9_TA(2020)0321

Euroopa uus tööstusstrateegia

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (2020/2076(INI))

(2021/C 425/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 9, 151, 152 ja artikli 153 lõikeid 1 ja 2, samuti selle artiklit 173, milles käsitletakse ELi tööstuspoliitikat ja osutatakse muu hulgas liidu tööstuse konkurentsivõimele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 9, 151, 152 ja artikli 153 lõikeid 1 ja 2, samuti selle artiklit 173, milles käsitletakse ELi tööstuspoliitikat ja osutatakse muu hulgas liidu tööstuse konkurentsivõimele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 14, 27 ja 30, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 14, 27 ja 30,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 5 lõiget 3 ja sellele lisatud protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 5 lõiget 3 ja sellele lisatud protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 3 lõiget 3, milles viidatakse siseturule, säästvale arengule ja sotsiaalsele turumajandusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 3 lõiget 3, milles viidatakse siseturule, säästvale arengule ja sotsiaalsele turumajandusele,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse 11. juunil 2020 avaldatud digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. juunil 2020 avaldatud digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi tulemusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2020. aasta dokumenti farmaatsiastrateegia tegevuskava kohta – patsientide õigeaegne juurdepääs taskukohastele ravimitele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2020. aasta dokumenti farmaatsiastrateegia tegevuskava kohta – patsientide õigeaegne juurdepääs taskukohastele ravimitele,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogramm“ (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogramm“ (COM(2020)0440),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064),

| — | võttes arvesse oma 15. mai 2020. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku, omavahendite ja majanduse taastamise kava kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. mai 2020. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku, omavahendite ja majanduse taastamise kava kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi Euroopa majanduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi Euroopa majanduse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 23. aprilli 2020. aasta järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu liikmete videokonverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 23. aprilli 2020. aasta järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu liikmete videokonverentsi,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (2),

| — | võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja 8. aprilli 2020. aasta ühisteatist ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja 8. aprilli 2020. aasta ühisteatist ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga (JOIN(2020)0011),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 17. märtsi 2020. aasta järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu liikmete videokonverentsi seoses COVID-19ga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 17. märtsi 2020. aasta järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu liikmete videokonverentsi seoses COVID-19ga,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“ (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“ (COM(2020)0112),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava – Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), nõukogu 4. oktoobril 2019 toimunud 3716. koosolekul vastu võetud järeldusi teemal „Rohkem ringlust – üleminek kestlikule ühiskonnale“ (12791/19) ja 2. detsembri 2015. aasta teatist pealkirjaga „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava – Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), nõukogu 4. oktoobril 2019 toimunud 3716. koosolekul vastu võetud järeldusi teemal „Rohkem ringlust – üleminek kestlikule ühiskonnale“ (12791/19) ja 2. detsembri 2015. aasta teatist pealkirjaga „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2020. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2020. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (COM(2020)0080),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067),

| — | võttes arvesse komisjoni tööprogrammi 2020 „Liit, mis seab kõrgemad sihid“ (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tööprogrammi 2020 „Liit, mis seab kõrgemad sihid“ (COM(2020)0037),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Kestliku Euroopa investeerimiskava“ (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Kestliku Euroopa investeerimiskava“ (COM(2020)0021),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2019. aasta aruannet pealkirjaga „Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-Intensive Industries – Enabling a Climate-neutral Circular Economy by 2050“(ELi energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimelise ümberkujundamise üldkava 2050. aastaks kliimaneutraalse ringmajanduse loomiseks) (energiamahukate tööstusharude kõrgetasemelise töörühma aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2019. aasta aruannet pealkirjaga „Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-Intensive Industries – Enabling a Climate-neutral Circular Economy by 2050“(ELi energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimelise ümberkujundamise üldkava 2050. aastaks kliimaneutraalse ringmajanduse loomiseks) (energiamahukate tööstusharude kõrgetasemelise töörühma aruanne),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õiglase maksustamise kohta globaalses digitaalmajanduses: BEPS 2.0 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õiglase maksustamise kohta globaalses digitaalmajanduses: BEPS 2.0 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi (EUCO 29/19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi (EUCO 29/19),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. juuni 2019. aasta järeldusi ELi uue strateegilise tegevuskava 2019–2024 kohta (EUCO 9/19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. juuni 2019. aasta järeldusi ELi uue strateegilise tegevuskava 2019–2024 kohta (EUCO 9/19),

| — | võttes arvesse järeldusi tulevase ELi tööstuspoliitika strateegia kohta, mille nõukogu võttis vastu oma 29. novembril 2018 toimunud 3655. istungil (14832/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järeldusi tulevase ELi tööstuspoliitika strateegia kohta, mille nõukogu võttis vastu oma 29. novembril 2018 toimunud 3655. istungil (14832/2018),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Uus Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava“ (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Uus Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava“ (COM(2018)0267),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta teatist „Investeerimine aruka, innovatiivse ja jätkusuutliku tööstuse nimel. Uus ELi tööstuspoliitika strateegia“ (COM(2017)0479), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta teatist „Investeerimine aruka, innovatiivse ja jätkusuutliku tööstuse nimel. Uus ELi tööstuspoliitika strateegia“ (COM(2017)0479),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni ELi ambitsioonika tööstusstrateegia kui Euroopa majanduskasvu, tööhõive ja innovatsiooni seisukohalt strateegilise prioriteedi väljatöötamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni ELi ambitsioonika tööstusstrateegia kui Euroopa majanduskasvu, tööhõive ja innovatsiooni seisukohalt strateegilise prioriteedi väljatöötamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust ELi ambitsioonika tööstusstrateegia kui Euroopa majanduskasvu, tööhõive ja innovatsiooni seisukohalt strateegilise prioriteedi väljatöötamise kohta (O-000047/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust ELi ambitsioonika tööstusstrateegia kui Euroopa majanduskasvu, tööhõive ja innovatsiooni seisukohalt strateegilise prioriteedi väljatöötamise kohta (O-000047/2017),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa tööstuse digitaliseerimine. Kuidas kasutada ühtse digitaalse turu kõiki võimalusi“ (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa tööstuse digitaliseerimine. Kuidas kasutada ühtse digitaalse turu kõiki võimalusi“ (COM(2016)0180),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, mille Euroopa Parlament ratifitseeris 4. oktoobril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet, mille Euroopa Parlament ratifitseeris 4. oktoobril 2016,

| — | võttes arvesse oma 5. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise poliitika vajalikkuse kohta hiljutiste Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise poliitika vajalikkuse kohta hiljutiste Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. detsembri 2016. aasta ja 23. juuni 2017. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. detsembri 2016. aasta ja 23. juuni 2017. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ELi sidusa kultuuri- ja loomemajanduse poliitika kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ELi sidusa kultuuri- ja loomemajanduse poliitika kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi tööstuse konkurentsivõime tegevuskava kohta, Euroopa tööstuse digitaliseerimise kohta ning digitaalse ühtse turu tehnoloogiate ja avalike teenuste moderniseerimise paketi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi tööstuse konkurentsivõime tegevuskava kohta, Euroopa tööstuse digitaliseerimise kohta ning digitaalse ühtse turu tehnoloogiate ja avalike teenuste moderniseerimise paketi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Euroopa tööstuse taassünd“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Euroopa tööstuse taassünd“ (COM(2014)0014),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta ja 22. märtsi 2019. aasta järeldusi (EUCO 1/19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta ja 22. märtsi 2019. aasta järeldusi (EUCO 1/19),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0197/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0197/2020),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit vajab hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgile vastavat uut tööstusstrateegiat, mis loob tingimused uuendusliku, kaasava, vastupanuvõimelise ja digiteeritud ühiskonna väljaarendamiseks ning aitab olulisel määral tagada Euroopa tööstuste globaalse konkurentsivõime; arvestades, et selle strateegiaga tuleks säilitada kõrge tööhõive tase ja kvaliteetsed töökohad, kedagi kõrvale jätmata; arvestades, et selline strateegia peab tagama kaksikülemineku Euroopa tööstusbaasile, mis on kaasaegne, digiteeritud, taastuvate energiaallikate täielikku potentsiaali ära kasutav, väga energia- ja ressursitõhus ning kliimaneutraalne; arvestades, et strateegiaga tuleks tugevdada ka Euroopa juhtpositsiooni maailmas ja vähendada liidu sõltuvust muust maailmast strateegilistes väärtusahelates, mitmekesistades ja muutes need kestlikumaks, vältides Euroopa tööstuse ümberpaigutamist ning säilitades samal ajal avatud turu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit vajab hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgile vastavat uut tööstusstrateegiat, mis loob tingimused uuendusliku, kaasava, vastupanuvõimelise ja digiteeritud ühiskonna väljaarendamiseks ning aitab olulisel määral tagada Euroopa tööstuste globaalse konkurentsivõime; arvestades, et selle strateegiaga tuleks säilitada kõrge tööhõive tase ja kvaliteetsed töökohad, kedagi kõrvale jätmata; arvestades, et selline strateegia peab tagama kaksikülemineku Euroopa tööstusbaasile, mis on kaasaegne, digiteeritud, taastuvate energiaallikate täielikku potentsiaali ära kasutav, väga energia- ja ressursitõhus ning kliimaneutraalne; arvestades, et strateegiaga tuleks tugevdada ka Euroopa juhtpositsiooni maailmas ja vähendada liidu sõltuvust muust maailmast strateegilistes väärtusahelates, mitmekesistades ja muutes need kestlikumaks, vältides Euroopa tööstuse ümberpaigutamist ning säilitades samal ajal avatud turu;

| B. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ja selle tagajärjed on põhjustanud Euroopas enneolematu majanduslanguse, mis võib süvendada ebavõrdsust ja sotsiaalseid pingeid liidus, eriti kõige haavatavamate kodanike seas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ja selle tagajärjed on põhjustanud Euroopas enneolematu majanduslanguse, mis võib süvendada ebavõrdsust ja sotsiaalseid pingeid liidus, eriti kõige haavatavamate kodanike seas;

| C. | arvestades, et tööstuse konkurentsivõime ja kliimapoliitika tugevdavad teineteist ning uuendusliku ja kliimaneutraalse taasindustrialiseerimisega luuakse kohalikke töökohti ja tagatakse Euroopa majanduse konkurentsivõime; sellist lähenemisviisi tuleks rakendada kõigis poliitikavaldkondades, mis on seotud rohe- ja digipöördega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tööstuse konkurentsivõime ja kliimapoliitika tugevdavad teineteist ning uuendusliku ja kliimaneutraalse taasindustrialiseerimisega luuakse kohalikke töökohti ja tagatakse Euroopa majanduse konkurentsivõime; sellist lähenemisviisi tuleks rakendada kõigis poliitikavaldkondades, mis on seotud rohe- ja digipöördega;

| D. | arvestades, et liit peab vabastama teatavate sotsiaalsete rühmade, sealhulgas noorte, rändajate, eakate ja naiste kasutamata ettevõtluspotentsiaali ning peab selle nende seas täielikult välja arendama; arvestades, et liidu tööstusstrateegia võiks olla võimalus edendada alaesindatud või ebasoodsas olukorras olevate rühmade ettevõtluskultuuri ning võimaldada neil täielikult digi- ja rohepöördele kaasa aidata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liit peab vabastama teatavate sotsiaalsete rühmade, sealhulgas noorte, rändajate, eakate ja naiste kasutamata ettevõtluspotentsiaali ning peab selle nende seas täielikult välja arendama; arvestades, et liidu tööstusstrateegia võiks olla võimalus edendada alaesindatud või ebasoodsas olukorras olevate rühmade ettevõtluskultuuri ning võimaldada neil täielikult digi- ja rohepöördele kaasa aidata;

| E. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ja sellest tingitud enneolematu majanduslangus on mõjutanud kõiki majandussektoreid, eriti VKEsid, kusjuures mõnede sektorite tegevus on isegi täielikult seiskunud; arvestades, et sellega seoses ei saavutata tavapärase äritegevuse abil kiiret ja õiglast taastumist ning kõigis tulevikku suunatud tööstusstrateegiates tuleks alustada tööstuse taastumise ja pikaajalise globaalse konkurentsivõime käsitlemisest, eriti majanduskasvu sektorites ja valdkondades, mida COVID-19 liikumispiirangud on kõige rängemini mõjutanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ja sellest tingitud enneolematu majanduslangus on mõjutanud kõiki majandussektoreid, eriti VKEsid, kusjuures mõnede sektorite tegevus on isegi täielikult seiskunud; arvestades, et sellega seoses ei saavutata tavapärase äritegevuse abil kiiret ja õiglast taastumist ning kõigis tulevikku suunatud tööstusstrateegiates tuleks alustada tööstuse taastumise ja pikaajalise globaalse konkurentsivõime käsitlemisest, eriti majanduskasvu sektorites ja valdkondades, mida COVID-19 liikumispiirangud on kõige rängemini mõjutanud;

| F. | arvestades, et majanduslanguse üleelamiseks võetud uued võlad tõenäoliselt nõrgendavad ettevõtjate finantsstruktuuri, mis tähendab lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis aeglast majanduskasvu ning investeerimissuutlikkuse puudumist kaksiküleminekul majandusele, mis on nii digiteeritud kui ka kliimaneutraalne, ressursitõhus ja ringluspõhine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majanduslanguse üleelamiseks võetud uued võlad tõenäoliselt nõrgendavad ettevõtjate finantsstruktuuri, mis tähendab lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis aeglast majanduskasvu ning investeerimissuutlikkuse puudumist kaksiküleminekul majandusele, mis on nii digiteeritud kui ka kliimaneutraalne, ressursitõhus ja ringluspõhine;

| G. | arvestades, et sellistes tingimustes nõuab liit tööstusstrateegiat, mis koosneb kahest erinevast etapist, millest ühes keskendutakse taastumisele ning teises ülesehitamisele ja vastupanuvõime suurendamisele; arvestades, et majanduse elavdamine peaks põhinema tugeval sotsiaalsel ja keskkonnasäästlikul lähenemisviisil ning sellega tuleks toetada tööstuse ülesehitamist eduka digiteerimise ja rohepöörde suunas, kusjuures nende muutustega kaasneb kvalifitseeritud tööjõu suurenemine ning tagatakse aus ja õiglane üleminek; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sellistes tingimustes nõuab liit tööstusstrateegiat, mis koosneb kahest erinevast etapist, millest ühes keskendutakse taastumisele ning teises ülesehitamisele ja vastupanuvõime suurendamisele; arvestades, et majanduse elavdamine peaks põhinema tugeval sotsiaalsel ja keskkonnasäästlikul lähenemisviisil ning sellega tuleks toetada tööstuse ülesehitamist eduka digiteerimise ja rohepöörde suunas, kusjuures nende muutustega kaasneb kvalifitseeritud tööjõu suurenemine ning tagatakse aus ja õiglane üleminek;

| H. | arvestades, et Euroopa tööstussektor on tihedalt läbi põimunud ning liikmesriikide vahel on tugev vastastikune suhe ja eri suurusega ettevõtjate puhul järgitakse erisuguseid lähenemisviise; arvestades, et sellest tulenevalt on Euroopa üleilmse konkurentsivõime ja kestlikkuse suurendamisel edukam koordineeritud Euroopa poliitika, millega tagatakse, et kasu saavad kõik tootmisahelas osalejad, alates suurettevõtjatest kuni VKEdeni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa tööstussektor on tihedalt läbi põimunud ning liikmesriikide vahel on tugev vastastikune suhe ja eri suurusega ettevõtjate puhul järgitakse erisuguseid lähenemisviise; arvestades, et sellest tulenevalt on Euroopa üleilmse konkurentsivõime ja kestlikkuse suurendamisel edukam koordineeritud Euroopa poliitika, millega tagatakse, et kasu saavad kõik tootmisahelas osalejad, alates suurettevõtjatest kuni VKEdeni;

| I. | arvestades, et liit peaks jätkama nii mitmepoolsete kui ka kahepoolsete laiaulatuslike kaubanduslepingute sõlmimist; arvestades, et Euroopa tööstus oli juba enne COVID-19 kriisi teelahkmel, jäädes samal ajal liidu majanduse alustalaks ja andes tööd ligikaudu 32 miljonile inimesele, ning tema panus ELi SKPsse on viimase 20 aasta jooksul vähenenud 23 %-lt 19 %-le; arvestades, et praegu peab liit hakkama saama tiheda rahvusvahelise konkurentsiga ja seda mõjutavad sageli üha protektsionistlikumad kolmandate riikide kaubandusmeetmed, kus ei rakendata kõrgeid keskkonna- ega sotsiaalseid standardeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liit peaks jätkama nii mitmepoolsete kui ka kahepoolsete laiaulatuslike kaubanduslepingute sõlmimist; arvestades, et Euroopa tööstus oli juba enne COVID-19 kriisi teelahkmel, jäädes samal ajal liidu majanduse alustalaks ja andes tööd ligikaudu 32 miljonile inimesele, ning tema panus ELi SKPsse on viimase 20 aasta jooksul vähenenud 23 %-lt 19 %-le; arvestades, et praegu peab liit hakkama saama tiheda rahvusvahelise konkurentsiga ja seda mõjutavad sageli üha protektsionistlikumad kolmandate riikide kaubandusmeetmed, kus ei rakendata kõrgeid keskkonna- ega sotsiaalseid standardeid;

| J. | arvestades, et Euroopa uus tööstusstrateegia peab tagama kaksikülemineku konkurentsivõimelisele ja kestlikule Euroopa tööstusbaasile; arvestades, et see ümberkujundamine annab Euroopale võimaluse ajakohastada oma tööstuslikke aluseid, säilitada ja ümber paigutada töökohti ning tähtsama tööstustootmise ning luua oskusi ja suutlikkust, mis on vajalikud kliimaseadusega seatud eesmärkide ja kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks tehtavate üleilmsete jõupingutuste tagamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa uus tööstusstrateegia peab tagama kaksikülemineku konkurentsivõimelisele ja kestlikule Euroopa tööstusbaasile; arvestades, et see ümberkujundamine annab Euroopale võimaluse ajakohastada oma tööstuslikke aluseid, säilitada ja ümber paigutada töökohti ning tähtsama tööstustootmise ning luua oskusi ja suutlikkust, mis on vajalikud kliimaseadusega seatud eesmärkide ja kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks tehtavate üleilmsete jõupingutuste tagamiseks;

| K. | arvestades, et strateegias tuleb välja pakkuda vajalik õigusraamistik, et võimaldada kaksiküleminekut, samuti vajalikke taristuid ja rahalisi vahendeid, ning keskenduda energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele, energia- ja ressursisäästule, taastuvenergiale ning null- ja vähese CO2-heitega energiatehnoloogiatele, ringlusele ja mittetoksilisusele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et strateegias tuleb välja pakkuda vajalik õigusraamistik, et võimaldada kaksiküleminekut, samuti vajalikke taristuid ja rahalisi vahendeid, ning keskenduda energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele, energia- ja ressursisäästule, taastuvenergiale ning null- ja vähese CO2-heitega energiatehnoloogiatele, ringlusele ja mittetoksilisusele;

| L. | arvestades, et pärast COVID-19 kriisi on kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine endiselt üks suurimate probleemide hulgast ja need vajavad terviklikku ühist lähenemisviisi; arvestades, et ELi tööstusheited moodustavad olulise osa kogu Euroopa kasvuhoonegaaside (KHG) heitkogustest; arvestades, et energiamahukate tööstusharude CO2-heite vähendamine on endiselt üks suurimaid probleeme kliimaneutraalsuse saavutamise teel hiljemalt 2050. aastaks; arvestades, et kõik sektorid peaksid andma oma panuse liidu kliimaeesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast COVID-19 kriisi on kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine endiselt üks suurimate probleemide hulgast ja need vajavad terviklikku ühist lähenemisviisi; arvestades, et ELi tööstusheited moodustavad olulise osa kogu Euroopa kasvuhoonegaaside (KHG) heitkogustest; arvestades, et energiamahukate tööstusharude CO2-heite vähendamine on endiselt üks suurimaid probleeme kliimaneutraalsuse saavutamise teel hiljemalt 2050. aastaks; arvestades, et kõik sektorid peaksid andma oma panuse liidu kliimaeesmärkide saavutamisse;

| M. | arvestades, et COVID-19 kriis on tõstnud esile digitaalsete varade, sealhulgas ühenduvuse ja võrkude, aga ka digitaalsete oskuste olulist rolli vahenditena, mis võimaldavad töötajatel ja ettevõtetel kohandada oma ülesannete täitmise ja toimimise viisi eriolukorraga; arvestades, et digitaalse taristu vastupidavus ja töötajate digitaalsete oskuste täiendamine on prioriteetsed valdkonnad, mis puudutab Euroopa ettevõtjate, eriti VKEde konkurentsivõime suurendamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et COVID-19 kriis on tõstnud esile digitaalsete varade, sealhulgas ühenduvuse ja võrkude, aga ka digitaalsete oskuste olulist rolli vahenditena, mis võimaldavad töötajatel ja ettevõtetel kohandada oma ülesannete täitmise ja toimimise viisi eriolukorraga; arvestades, et digitaalse taristu vastupidavus ja töötajate digitaalsete oskuste täiendamine on prioriteetsed valdkonnad, mis puudutab Euroopa ettevõtjate, eriti VKEde konkurentsivõime suurendamist;

| N. | arvestades, et liidu uues tööstusstrateegias tuleks keskenduda ühendatuse suurendamisele, digitaalsete kihtide täiustamisele, tööstuslikule asjade internetile, tehisintellektile, digitaalse pearaamatu tehnoloogiatele, ülijõudlusega ja kvantarvutusele; arvestades, et digitaalsektor aitab kaasa ka Euroopa rohelise kokkuleppe järgimisele ja tööstuslikule üleminekule kliimaneutraalsusele nii tehnoloogiliste lahenduste ja tööstusprotsesside optimeerimise allikana kui ka digitaalsektori enda energiatõhususe ja ringmajanduse tulemuslikkuse parandamise kaudu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liidu uues tööstusstrateegias tuleks keskenduda ühendatuse suurendamisele, digitaalsete kihtide täiustamisele, tööstuslikule asjade internetile, tehisintellektile, digitaalse pearaamatu tehnoloogiatele, ülijõudlusega ja kvantarvutusele; arvestades, et digitaalsektor aitab kaasa ka Euroopa rohelise kokkuleppe järgimisele ja tööstuslikule üleminekule kliimaneutraalsusele nii tehnoloogiliste lahenduste ja tööstusprotsesside optimeerimise allikana kui ka digitaalsektori enda energiatõhususe ja ringmajanduse tulemuslikkuse parandamise kaudu;

| O. | arvestades, et liidu suveräänsus ja strateegiline autonoomia eeldavad sõltumatut ja konkurentsivõimelist tööstusbaasi ning ulatuslikke investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et arendada juhtpositsiooni võtmetehnoloogiate ja uuenduslike lahenduste osas ning tagada üleilmne konkurentsivõime; arvestades, et liidu tööstusstrateegia peaks sisaldama tegevuskava Euroopa tööstuste tarneahelate tugevdamiseks, lühendamiseks, kestlikumaks muutmiseks ja mitmekesistamiseks, et vähendada liigset tuginemist üksikutele turgudele ja suurendada nende vastupanuvõimet; arvestades, et välja tuleks töötada ka aruka tagasitoomise strateegia eesmärgiga tööstus Euroopasse tagasi tuua, samuti tootmist ja investeeringuid suurendada ning tööstustootmine liidu jaoks strateegiliselt olulistes sektorites ümber paigutada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liidu suveräänsus ja strateegiline autonoomia eeldavad sõltumatut ja konkurentsivõimelist tööstusbaasi ning ulatuslikke investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et arendada juhtpositsiooni võtmetehnoloogiate ja uuenduslike lahenduste osas ning tagada üleilmne konkurentsivõime; arvestades, et liidu tööstusstrateegia peaks sisaldama tegevuskava Euroopa tööstuste tarneahelate tugevdamiseks, lühendamiseks, kestlikumaks muutmiseks ja mitmekesistamiseks, et vähendada liigset tuginemist üksikutele turgudele ja suurendada nende vastupanuvõimet; arvestades, et välja tuleks töötada ka aruka tagasitoomise strateegia eesmärgiga tööstus Euroopasse tagasi tuua, samuti tootmist ja investeeringuid suurendada ning tööstustootmine liidu jaoks strateegiliselt olulistes sektorites ümber paigutada;

| 1. | on seisukohal, et üleminek sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt vastupanuvõimelisele ühiskonnale, strateegiline juhtpositsioon ja autonoomia ning hästi toimiv ühtne turg peaksid olema kõigi liidu strateegiate keskmes; on seetõttu veendunud, et tuleb luua täielikult toimiv ja tulevikku suunatud õigus- ja poliitikaraamistik, mis põhineb majanduse taastekava, meie kliima- ja digitaalsete püüdluste ning tõhusa tööstusstrateegia vahelise dünaamika mõistmisel, mis ühtlustab erinevaid lähenemisviise, sihte ja eesmärke; kutsub komisjoni üles kehtestama kõikehõlmava läbivaadatud tööstusstrateegia, millega tagatakse selge poliitikaraamistik ja õiguskindlus ning mille põhjal muu hulgas






  a) | luuakse tingimused pikaajaliseks majanduskasvuks, parandatakse liidu innovatsioonipõhist jõukust ja üleilmset konkurentsivõimet ning saavutatakse kliimaneutraalsus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

luuakse tingimused pikaajaliseks majanduskasvuks, parandatakse liidu innovatsioonipõhist jõukust ja üleilmset konkurentsivõimet ning saavutatakse kliimaneutraalsus;

| b) | võetakse kasutusele asjakohased rahalised vahendid, sealhulgas meetmed majanduse taastamiseks; |
| --- | --- |

b)

võetakse kasutusele asjakohased rahalised vahendid, sealhulgas meetmed majanduse taastamiseks;

| c) | toetatakse ja hallatakse kaksiküleminekut (rohe- ja digipööre), säilitades ja luues kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

c)

toetatakse ja hallatakse kaksiküleminekut (rohe- ja digipööre), säilitades ja luues kvaliteetseid töökohti;

| d) | järgitakse Euroopa rohelist kokkulepet; |
| --- | --- |

d)

järgitakse Euroopa rohelist kokkulepet;

| e) | tagatakse strateegilised väärtusahelad, need muudetakse kestlikumaks, neid mitmekesistatakse ja digiteeritakse, edendades ja toetades selleks ka eeskirjadel põhinevat rahvusvahelist kaubandust; |
| --- | --- |

e)

tagatakse strateegilised väärtusahelad, need muudetakse kestlikumaks, neid mitmekesistatakse ja digiteeritakse, edendades ja toetades selleks ka eeskirjadel põhinevat rahvusvahelist kaubandust;

| f) | tugevdatakse ettevõtlusvaimu, luuakse ettevõtjasõbralik keskkond, toetatakse VKEsid ja julgustatakse looma ja suurendama äriühinguid, sealhulgas idufirmasid; |
| --- | --- |

f)

tugevdatakse ettevõtlusvaimu, luuakse ettevõtjasõbralik keskkond, toetatakse VKEsid ja julgustatakse looma ja suurendama äriühinguid, sealhulgas idufirmasid;

| g) | suurendatakse liidu strateegilist vastupanuvõimet ja autonoomiat, sealhulgas toorainete osas, ja tugevdatakse tehnoloogilist juhtpositsiooni; |
| --- | --- |

g)

suurendatakse liidu strateegilist vastupanuvõimet ja autonoomiat, sealhulgas toorainete osas, ja tugevdatakse tehnoloogilist juhtpositsiooni;

| h) | luuakse tingimused võrdseks arenguks ja julgustatakse seda kõigis liidu piirkondades, jätmata kedagi kõrvale; |
| --- | --- |

h)

luuakse tingimused võrdseks arenguks ja julgustatakse seda kõigis liidu piirkondades, jätmata kedagi kõrvale;

| 2. | nõuab kaasavat tööstusstrateegiat, mille väljatöötamisse ja rakendamisse oleksid kaasatud kõik tööstuse ökosüsteemid, VKEd, piirkonnad, kogukonnad ja töötajad; on arvamusel, et tugev tööstusstrateegia aitab ületada võimalikke kahjustusi ja võimaldab kasutada kaksikülemineku loodud võimalusi; on veendunud, et liidu tööstuspoliitika peab saama tugineda tugevale sotsiaalsele sambale ja selle raames tuleb õigeaegselt tegeleda struktuurimuutuste sotsiaalsete tagajärgedega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab hädavajalikuks investeerida aktiivsetesse tööturgudesse ning pakkuda majanduse vajadustele vastavaid haridus- ja koolitusprogramme; kutsub komisjoni üles töötama välja liidu poliitika, mis sobitaks traditsioonilistes tööstusharudes kaotatud töökohtade arvu nõudlusega tööjõu järele digiteerimist ja keskkonnasäästlikke muutusi püüdlevas tööstuses; julgustab komisjoni ja liikmesriike hõlbustama rahvastiku vähenemise ja vaesumise ohus olevate piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset taaselustamist, pöörates erilist tähelepanu soolisele ebavõrdsusele, kuna neid uusi töökohti ei looda tõenäoliselt samades piirkondades, mis kaotaksid traditsioonilise tööstuse ja neid ei hõivaks samad töötajad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et kõnealune kaksiküleminek on peamiselt fossiilkütuseid tarbivate valdkondade võimalus liikuda innovatsiooni eesliini ja kliimaneutraalsuse eesmärkidega kooskõlas oleva tootmissüsteemi suunas; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et kõnealune üleminek soodustaks mitte kellegi kõrvale jätmise põhimõtte vaimus võrdsete ja sotsiaalselt õiglaste töökohtade loomise tingimusi, mis kuulub kokku Euroopa sotsiaalõiguste samba täieliku rakendamise, sotsiaalsete standardite ja elatustaseme parandamise ning heade töötingimuste tagamisega; rõhutab sellega seoses vajadust, et kaksiküleminekut kiirendavate meetmetega kaasneksid vastavad poliitikameetmed ja konkreetsed tegevused, mille eesmärk on kõrvaldada negatiivne mõju nii piirkondadele kui ka kõige haavatavamatele inimestele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et selleks tuleb keskenduda piirkondlikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning ümberkorralduste prognoosimisele ja juhtimisele, mis on kohandatud kohaliku tööturu eripäradele ja vajadustele, eesmärgiga saavutada mõjutatud piirkondade majanduse elavdamine, samuti töötuse vastu võitlemine ja riiklike investeeringute kasutamise edendamine ka pandeemiast eriti mõjutatud olulistes sektorites, et toetada kvaliteetseid töökohti kogu liidus; rõhutab töötajate osalemise tähtsust äriühingute haldamises ja juhtimises; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tulevaste oskuste kogumi väljaselgitamist ja investeeringute suurendamist inimressurssidesse, haridusse, sihipärasesse koolitusse, oskuste täiendamisse ja elukestvasse õppesse, et pakkuda inimestele ja piirkondadele tulevikuperspektiive ja sissetulekuid, samuti varustada tööstust oskustöölistega; märgib, et konkurentsivõimeline tööstus sõltub suuresti kvalifitseeritud tööjõu värbamisest ja säilitamisest, kellel on olulised oskused äriühingute kestlikkuse ja digiteerimise valdkonnas, ning et seda tuleks toetada piisava rahastamisega programmist „Digitaalne Euroopa“ ja ühtse turu programmist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegutsema hariduspoliitika koordineerimise tugevdamiseks, tehes selleks ulatuslikke riiklikke investeeringuid kogu Euroopas; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon moodustaks sidusrühmade eksperdirühma, kelle ülesandeks oleks tehisintellekti ja digitaalsete vahendite, eelkõige suurandmete tehnoloogia abil ennustada tulevasi puudujääke tööstusega seotud oskustes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et Euroopa tööstuse tulevikku käsitlev uus pikaajaline strateegia peaks aitama võidelda soolise palgalõhe ja soolise pensionilõhega, mis mõjutavad endiselt Euroopa tööturgu ja Euroopa ühiskonda; kutsub komisjoni üles võtma Euroopa tööstusstrateegia rakendamisel nõuetekohaselt arvesse soolist mõõdet – nii majanduse elavdamise kui ka ülesehitamise ja ümberkujundamise etapis, sealhulgas soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarvestamise vahendite kasutamist tööstust ja liidu majanduskasvu toetavate rahastamisvahendite kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et Euroopa tööstus võib saavutada võtmerolli, tegeledes aktiivselt kaugeleulatuvate keskkonna-, sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide edendamisega, sealhulgas inimõiguste valdkonnas; on seisukohal, et selle teostumiseks peab EL varustama end tööstuse kõikehõlmava hoolsuse raamistikuga, et teha oma kohalikus ja ülemaailmses tegevuses ning kogu tarneahelas kindlaks keskkonna- ja sotsiaalsed riskid, mõjud, kuritarvitused ja kahjud, neid jälgida, ennetada, leevendada ja arvestada, et tagada miinimumstandardid ja luua võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et liit vajab tööstusstrateegiat, mis aitab kaasa tööstuse taastumisele praegusest majanduskriisist, meelitab ligi investeeringuid, hõlbustab juurdepääsu kapitalile ja stimuleerib tõhusat konkurentsi; on seepärast veendunud, et ajakohastatud strateegias tuleks võtta arvesse kahte peamist ja omavahel seotud etappi: üks on suunatud töökohtade konsolideerimisele, tootmise taaskäivitamisele ja selle kohandamisele COVIDi-järgse n-ö uue normaalsusega ning teine on suunatud ülesehitusele ja ümberkujundamisele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil sellega seoses tugevdada asjakohaseid olemasolevaid ja tulevasi õigusakte, et seada esikohale rohe- ja digipööre, edendades samal ajal mõlema etapi pikaajalist konkurentsivõimet ning ühiskonna ja majanduse vastupanuvõimet; lisaks kutsub komisjoni üles stimuleerima liidu sisemist nõudlust ja pikaajalist majanduskasvu, meelitades rohkem ligi nii riiklikke kui ka erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, uute kestlike ja digitaalsete tehnoloogiate arendamisse, sealhulgas tööjõumahukatesse tööstusharudesse, uutesse taristuvõrgustikesse ja projektidesse, mis on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega, energia- ja ressursitõhususse ning ringmajandusse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles koostama põhjaliku aruande, milles hinnatakse liidu majanduse olukorda ja kaksikülemineku teostatavust, võttes arvesse tööstuse, sealhulgas VKEde võimalusi koostoime ärakasutamiseks ja riskide minimeerimiseks, mida nad üksteisele võivad põhjustada, ja kasu maksimeerimiseks; palub komisjonil oma järelduste põhjal kohandada 2020. aasta märtsis avaldatud strateegia praeguse olukorraga ja käsitleda mõlemat etappi, keskendudes samal ajal jätkuvalt rohe- ja digipöördele, võrdsele ja õiglasele üleminekule, mis tugevdab liidu suveräänsust ja selle strateegilist sõltumatust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et liidu tööstusstrateegias tuleb järgida täpselt määratletud eesmärke ja kutsub täieliku läbipaistvuse huvides komisjoni üles töötama välja arusaadavad, sõnaselged ja konkreetsed tähendused mõistetele „strateegiline“, „autonoomia“, „strateegiline sõltumatus“, „vastupanuvõime“, „strateegiline vastupanuvõime“ ja muudele seonduvatele mõistetele, tagamaks, et nende mõistetega seoses võetud meetmed on konkreetsed ja suunatud ELi prioriteetide ja eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et tavapärastest kindlustusvahenditest ei piisa pandeemiast põhjustatud äritegevuse katkemisest tekkinud kahjude hüvitamiseks ja et tulevaste pandeemiate või süsteemsete kriiside inimestele, ettevõtetele ja majandusele avalduva negatiivse mõju prognoosimisel ja juhtimisel on vaja kaugeleulatuvat kogu ELi hõlmavat lahendust; palub komisjonil töötada institutsionaalseid investoreid, liikmesriike ja ELi hõlmava raamistiku loomise suunas, et hüvitada tulevaste pandeemiate korral äritegevuse katkemisest tingitud kahjusid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua uus taasterahastu, nimelt 750 miljardi euro suurune taasterahastu „NextGenerationEU“; mõistab hukka Euroopa Ülemkogu 2020. aasta juulis kavandatud tulevikku suunatud programmide kärped nii mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 kui ka taasterahastus „NextGenerationEU“ ning nõuab, et kliimamuutustega seotud kulutusi suurendataks vähemalt 30 %-ni ELi eelarvest; on seisukohal, et need kärped õõnestavad liidu tööstuse kestliku ja vastupanuvõimelise taastumise aluseid ning avaldavad negatiivset ülekanduvat mõju nii liidu 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamisele kui ka sotsiaalsele õiglusele ja üleilmsele konkurentsivõimele; nõuab seetõttu ELi kaugeleulatuvat ja tugevamat pikaajalist eelarvet aastateks 2021–2027, mis ei jääks alla komisjoni ettepanekule; rõhutab sellega seoses parlamendi seisukohta ELi omavahendite süsteemi reformimisel, sealhulgas uute vahendite kasutuselevõtmisel, mis on paremini kooskõlas ELi peamiste poliitiliste prioriteetidega ja stimuleerivad nende saavutamist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiidab heaks meetmed, mida liit on võtnud COVID-19 kriisiga toimetulekuks, EKP tehtud likviidsussüsti, EIP kapitali suurendamise VKEde jaoks ja algatuse TERA, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel rahastada lühendatud tööajaga töötamise korda, säilitada tööhõivet ja kaitsta töötajaid; tunneb lisaks heameelt riigiabi raamistiku erakorraliste rahaliste vahendite üle, mille eesmärk on aidata muidu maksevõimelistel ettevõtjatel ja töötajatel võidelda pandeemia majanduslike tagajärgedega; palub komisjonil sellest hoolimata tagada, et hädaolukorras antud abi on põhjendatud epideemia tagajärgedega ja et see ei takistaks ühtsel turul tõhusa konkurentsi tekkimist ning et ühtegi strateegilist sektorit ei jäeta tähelepanuta; lisaks ootab liidu riigiabi eeskirjade õigeaegset läbivaatamist, et anda liikmesriikidele vajalik paindlikkus sihipäraseks toetuseks tööstuse CO2-heite vähendamiseks ja digiteerimiseks, eriti keskkonnakaitse ja energeetika valdkonnale eraldatava riigiabi suuniste osas; rõhutab sellega seoses, et riigiabi eeskirjade mis tahes läbivaatamine peaks põhinema Euroopa tööstuse konkurentsivõime mõjuhinnangul, võtma arvesse võimalikke moonutusi üleilmsel tasandil ja olema täielikult kooskõlas ELi 2050. aasta kliimaneutraalsuse ja keskkonnaeesmärkidega, nagu on kokku lepitud ELi kliimaseaduses; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et riigiabi tuleks anda ainult ettevõtjatele, keda COVID-19 kriis on vahetult majanduslikult mõjutanud, ning et riigiabi eeskirjade lõdvendamine peaks olema ajaliselt piiratud; kutsub sellega seoses komisjoni üles pakkuma välja konkreetse riigiabi korra, mis oleks suunatud COVID-19st tingitud erakorralise olukorra tõttu enim kannatada saanud sektorite, näiteks auto-, turismi-, lennundus-, terase- ja metallitööstuse toetamiseks; kutsub komisjoni üles kehtestama ühised miinimumstandardid rahalist abi saavatele ettevõtjatele, et vältida riikide lahknevatest kriteeriumidest tingitud veelgi suuremaid erinevusi; rõhutab, et saadud riigiabi peaks tagama töökohad ja seda tuleks kasutada asjaomaste ettevõtjate tegevuse vastavusse viimiseks liidu kliimaneutraalsuse ja keskkonnaeesmärkidega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab hädaabi kontekstis abi osutamise tähtsust ettevõtjatele, kes järgivad kehtivaid kollektiivlepinguid ega ole registreeritud maksuparadiisides; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab veel, et igasuguse tööstus- või muu poliitika raames antava riigiabi puhul tuleks järgida ühist tasakaalustamispõhimõtet, et tagada võrdsed võimalused, ning samuti tuleks ELis vältida mis tahes maksudumpingut ja konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles kehtestama selge, järjepideva ja juurdepääsetava lähenemisviisi turu määratlemisele eri tööstusharude konkurentsijuhtumites; rõhutab veel vajadust tagada piisav kiirus, läbipaistvus ja proportsionaalsus ELi konkurentsimenetluste haldus- ja menetlusraamistikus, eelkõige ELi ühinemiskontrolli puhul; |
| --- | --- |

20.

| 21. | julgustab komisjoni töötama välja aruandlussüsteemi selle kohta, kuidas välismaine protektsionism mõjutab liidu tööstust, ja hindama korrapäraselt liidu tööstuse eri sektorite konkurentsivõimet võrreldes selle peamiste üleilmsete konkurentidega ning tegutsema kiiresti, kui liidu eeskirju on vaja kohandada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil sügavalt muutunud üleilmset majandustausta silmas pidades vaadata läbi liidu konkurentsieeskirjad, otsides tasakaalu ülemaailmses konkurentsis toimetuleku vajaduse ning tarneahela ja tarbijate kaitse vahel kontsentreeritumast siseturust tingitud võimalike negatiivsete tagajärgede eest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et eri liikmesriikide kehtestatud majanduskavad, mis aitavad VKEdel, idufirmadel ja ettevõtjatel lühiajalise sularahakriisiga toime tulla, on kasulikud, kuid võivad mõnel juhul suurendada nende laenukoormust; kutsub sellega seoses komisjoni üles toetama ELi ja riiklikke programme, mis ergutavad kapitali suurendamist ja hõlbustavad taastumist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles taaselustama ja uuendama väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ mõtet just mikro- ja väikeettevõtjaid toetavate algatuste kaudu, kuna kõigile ühesugust lahendust pakkuvad meetmed ei ole sageli mikroettevõtjate ja VKEde toetamiseks piisavad; usub, et VKEdele on kõige sobilikumad sihtotstarbelised toetusmeetmed, millega välditakse bürokraatlikke takistusi ja tagatakse, et vajalik likviidsus jõuaks ettevõtjateni tõhusate ja juurdepääsetavate vahendite ning kiirete, paindlike ja VKEdele sobilike menetluste kaudu; rõhutab, et paljudel VKEdel puudub likviidsus kestlikku digiteerimisse investeerimiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et ELi rahastamisprogrammidel on mõju abisaavate ettevõtjate pikaajalise majanduskasvu taseme tõstmisele, kuid toonitab ka, et ettevõtjatel, eriti VKEdel, on ELi rahaliste vahendite saamisel suuri raskusi; palub seetõttu komisjonil järgida ka riiklike ajutiste maksukrediidikavade kaasrahastamise juba kogetud suundumusi, mille eesmärk on edendada investeeringuid digitaalsesse ja keskkonnatehnoloogiasse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab, kui olulised on järgmises mitmeaastases finantsraamistikus VKEdele suunatud sihtotstarbelised toetusmeetmed usaldusväärse rahalise toetuse kaudu; ergutab komisjoni kaaluma VKEde vautšeriprogrammi loomist, et toetada VKEde jõupingutusi, sealhulgas seoses vananenud seadmete ajakohastamise, teadmussiirde edendamise ja selliste tehnoloogiate, nagu tööstuslik tehisintellekt, kõige tõhusamate kasutusviiside väljatöötamisega, ning anda tööjõule täiendusõpet kohe vajalike oskuste osas, et võimaldada varade kaugkontrolli, tootmise jälgimist ja töötajate koostööd, samuti keskkonnasäästlikke ärimudeleid, ringmajanduslikke lähenemisviise, energia- ja ressursitõhusust – valdkondades, kus digitaalne oskusteave on sageli ülioluline ja võimaldab VKEdel konkurentsis püsida; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peab kahetsusväärseks, et suurte äriühingute ja VKEde vahel on endiselt oluline lõhe seoses digitaalsete tehnoloogiate integreerimisega nende äritegevusse, samuti lõhe uuenduste eestvedajate ja neis mahajääjate vahel; rõhutab vajadust suurendada VKEde võimalusi uuenduslike tehnoloogiate kasutuselevõtmiseks ja vähendada digitaalset tasakaalustamatust seoses taristuga väiksemates linnades ning maa- ja äärealadel; kutsub sellega seoses komisjoni üles veelgi toetama Euroopa digitaalse innovatsiooni keskusi, mis tänu kohalike ökosüsteemide tundmisele on potentsiaalselt tõhus viis digitaalse lõhe vähendamiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on arvamusel, et sotsiaalsed ettevõtted peaksid olema tööstusstrateegia tulemustesse täielikult kaasatud, kuna nad loovad ühiskondlikku väärtust ning aitavad kaasa kohalike kogukondade arengule, kus nad asuvad; palub sellega seoses võtta komisjonil rahastamisvahendite ja tööprogrammide kujundamisel arvesse selle ettevõttekategooria eripärasid, et toetada nende juurdepääsu rahastamisallikatele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et teatavate spetsiifiliste omaduste tõttu on majanduslikult kestlik üleminek kliimaneutraalsele ja täielikult digitaalsele majandusele eriti sobiv taastamismeetmete jaoks, mille eesmärk on hoogustada tarbijatepoolset nõudlust ja tööhõivet; rõhutab, et tõendid näitavad, et roheliste ja digitaalsete projektidega luuakse rohkem töökohti, need annavad suuremat lühiajalist tulu iga kulutatud euro kohta ja suurendavad pikaajalist kulude kokkuhoidu võrreldes traditsiooniliste maksustiimulitega, sest neid saab kiiresti laiendada, kuna tehnoloogia on hõlpsasti kättesaadav (nt taastuvad energiaallikad); üldiselt kaasatakse nendesse projektidesse VKEsid ja nendega edendatakse kohalikku majandust tugeva tööhõivealase mõju kaudu, mis suurendab kiiresti tarbijate kasutada olevat sissetulekut (nt energiatõhusus) ning nad on rohkem kaitstud väliste vapustuste eest ja seega aidatakse selliste projektidega kaasa vastupidavamale sotsiaalsele ja majanduslikule taastumisele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et selleks, et aidata tuvastada investeeringuid, millel on suur positiivne keskkonna- ja sotsiaalne mõju, seab ELi taksonoomia, kui see on olemas, raamistiku, et teha kindlaks, mil määral on investeering keskkonnasäästlik, ja tagada, et keskkonna- ja sotsiaalsetele eesmärkidele ei tekitataks olulist kahju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et liit vajab uuenduslikku tööstusstrateegiat, mis kiirendaks meie (muu hulgas traditsiooniliste) tööstuste ja VKEde digiteerimist, suurendaks ELi tööstuslikku suutlikkust kriitilise tähtsusega digitaalsetes taristute ja võimete osas ning tugevdaks ühtset digitaalset ja andmeside turgu; on arvamusel, et liit peab toetama ettevõtjaid nende oskusteabe ja väljaõppe automatiseerimisel ja digiteerimisel ning digitaalvarustusse (riist- ja tarkvara) investeerimisel, pöörates erilist tähelepanu naiste osalemise soodustamisele digiteerimisprotsessis ning koolitus- ja oskussüsteemide ajakohastamisele ja täiustamisele; rõhutab programmi „Digitaalne Euroopa“ ning tööstussektorites progressi võimaldavate ja kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutuselevõtmise kiirendamise olulisust; ergutab digitaalse innovatsiooni keskuste loomist kogu ELis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub komisjonil ja liikmesriikidel investeerida muu hulgas andmepõhisesse majandusse, inimkesksesse tehisintellekti, arukasse tootmisse, asjade internetti, liikuvusse, superandmetöötlusse, tarkvara projekteerimisse ja -tehnoloogiasse, pilv- ja kvanttehnoloogiasse, vastupidavatesse, taskukohastesse ja turvalistesse kiiretesse 5G- ja 6G-võrkudesse, hajusraamatu tehnoloogiasse, robootikasse, patareidesse ja satelliitinternetti; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles sellega seoses tagama 5G küberturvalisuse meetmepaketis soovitatud asjakohaste põhimeetmete õigeaegse rakendamise ning eelkõige kohaldama vajaduse korral liidu koordineeritud riskihindamises kriitilise tähtsusega ja tundlikena määratletud põhivarade puhul asjakohaseid piiranguid kõrge riskiga tarnijate suhtes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab digitaalsektori olulist rolli tööstussektori ümberkujundamisse panustamisel, seda nii puhta tehnoloogia lahenduste allikana, tööstusprotsesside optimeerimisel kui ka nende keskkonnamõju minimeerimisel; arvestades IKT-sektoriga seotud energia ja ressursside suurt tarbimist, palub komisjonil hinnata digilahenduste ulatusliku väljatöötamise võimalikku keskkonnamõju, tagades samal ajal Euroopa juhtpositsiooni väga energiatõhusate ja ringluspõhiste digitaalsete tehnoloogiate ning andmekeskuste alal; palub komisjonil pakkuda välja konkreetsed võimalused digitaalseteks lahendusteks, mis teenivad ökoloogilist üleminekut, ja luua metoodika digitaalsete tehnoloogiate kasvava keskkonnamõju jälgimiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et andmetel on Euroopa tööstuse ümberkujundamisel keskne roll, ning toonitab aruka tootmise kasvu ja digiteerimise tähtsust; kutsub komisjoni üles rakendama ühtset Euroopa digitaalset ja andmekeskkonda ning tagama ja edendama koostegutsemisvõimet ning turvalistele andmetele ja tarkvarale juurdepääsu ja selle voogu liidus ja kõigis tööstussektorites, igas suuruses äriühingutes ja riigiasutustes; lisaks kutsub komisjoni üles tagama Euroopa juhtpositsioon tulevikku suunatud standardite kehtestamisel ning tulevikku suunatud vahendite ja taristute loomisel andmete salvestamiseks ja töötlemiseks ning Euroopa andmete koondamiseks peamistes sektorites koos kogu liitu hõlmavate ühiste ja koostegutsemisvõimeliste andmeruumidega; kutsub sellega seoses komisjoni üles keskenduma eelkõige projektidele, mis on suunatud andmete haldamisele ja märgistamisele, andmevormingu standardimisele ja andmete turvalisusele, töötama välja ja töötlema andmeid Euroopa pinnal, eriti avaliku sektori asutuste andmeid, ehitama üles parem digitaalne maksusüsteem, kus kasumit maksustatakse ja kus äriühingutel on märkimisväärne suhtlus kasutajatega, ning arendama edasi küberturvalisuse alaseid Euroopa standardeid ja sertifikaate, tagades sel viisil parema konkurentsivõime, edendades murranguliste tehnoloogiate kasutamist, eriti elutähtsate taristute jaoks, sealhulgas küberturvalisuse direktiivi läbivaatamise ning küberturvalisuse pädevuskeskuste võrgustiku loomise kaudu; lisaks kutsub komisjoni üles tagama õiglase platvormi ärisuhetele, mis võimaldaks ELi ettevõtjatel, eriti VKEdel, platvormidel loodud andmeid tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnistab, kui tähtis on andmemajanduse jaoks läbipaistev, usaldusväärne, koostegutsemisvõimeline ja inimkeskne Euroopa lähenemisviis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järk-järgult vähendama erinevate riiklike strateegiate killustatust ja tegelema turuvõimu tasakaalustamatusega, selleks et toetada kogu liitu läbivat andmevoogu, koostegutsemisvõimet, andmehaldust, -kaitset ja andmete (taas)kasutamist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab vajadust luua Euroopa õigusraamistik tehisintellekti, robootika ja nendega seotud tehnoloogiate jaoks, mis käsitleks eetikapõhimõtteid ja põhiõigusi nende väljatöötamisel, juurutamisel ja kasutamisel ning ohutus- ja vastutusküsimusi; rõhutab, et Euroopa tööstussektori uuendustegevuseks ja konkurentsivõimeks on vaja horisontaalset raamistikku, mis kajastaks liidu väärtusi ja põhimõtteid, et pakkuda konkreetseid juhiseid ja õiguskindlust nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – sealhulgas neile, kes asuvad väljaspool liitu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on arvamusel, et praegu kohaldatava intellektuaalomandiõiguste raamistiku läbivaatamisega seotud mis tahes seadusandlikke meetmeid tuleb hoolikalt kaaluda, kuna need võivad avaldada märkimisväärset mõju ELi endiselt haprale ja arenevale andmemajandusele; on seisukohal, et tehisintellekti jms tehnoloogiate kasutatavatele ja toodetud isikustamata andmetele ei tohiks kehtida intellektuaalomandil põhinevat omandiõigust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub komisjonil lisada taastekavasse konkreetsed meetmed tööstusettevõtjate Euroopasse meelitamiseks, et laiendada, tugevdada ja edendada Euroopa tööstuse ümberpaigutamist ja mitmekesistamist selle strateegilise tähtsuse osas ning kliimaneutraalsuse seisukohast tarneahelaid lühendada ja mitmekesistada; rõhutab sellega seoses, kui oluline on tagada, et liit toodaks piisavalt strateegilisi kaupu, näiteks meditsiini- ja tervishoiuseadmeid või taastuvenergiat, et olla kriisi ajal isemajandav, ja julgustab selle saavutamiseks kasutama stiimuleid, näiteks kehtestada nõue osta rohkem kohalikku (EL/EMP) toodangut ajutist abi saavatelt tööstusharudelt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunnistab ohtu, et COVID-19 kriis võib kaasa tuua majandusliku natsionalismi ja protektsionismi kasvu, mis tekitab eeskirjadel põhinevale vabakaubandusele ja üleilmsetele väärtusahelatele suuri probleeme tootmise taasriigistamise ja nimetatud ahelate lagunemise tõttu; seepärast kutsub sidusrühmi üles mitmekesistama haavatavuse vähendamiseks oma tarneahelaid ja muutma need kestlikumaks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub sellega seoses komisjoni üles toetama avatud ja eeskirjadel põhinevat mitmepoolset kaubandussüsteemi, mis on kooskõlas üleilmsete jõupingutustega kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks ning ELi kõrgete keskkonna- ja sotsiaalsete standarditega, parandab ELi ettevõtjate juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele ja takistab tugevatel rahvusvahelistel osalejatel oma turujõudu kuritarvitamast; on arvamusel, et sellega seoses peaks liit kolmandate riikide äriühingute suhtes vastavalt vajadusele kasutama konkurentsipoliitikat, rakendama kindlamalt kaubanduse kaitsevahendite meetmeid, et võidelda süstemaatiliselt ebaausate dumpingu- ja subsiidiumitavade vastu ning tugevdada olemasolevat kaubanduse kaitsevahendite kava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles tegema viivitamata ettepaneku keelustada ajutiselt strateegilistes sektorites tegutsevate Euroopa äriühingute välisriikides ülevõtmine riigi osalusega ettevõtete või kolmandate riikide valitsustega seotud äriühingute poolt; lisaks kutsub komisjoni üles kaaluma turulepääsu vastastikkuse küsimust, tugevdama ja jälgima süstemaatiliselt liidu välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistikku, et kaitsta juurdepääsu strateegilistele tööstusharudele, taristule, peamistele progressi võimaldavatele tehnoloogiatele ning muudele turvalisuse ja küberturvalisuse varadele, samuti tõkestama vaenulikke ülevõtmisi, et kaitsta konkurentsivõimet ja vähendada turumoonutusi ühtsel turul; kiidab sellega seoses heaks valge raamatu, milles käsitletakse võrdsete võimaluste loomist välisriigi subsiidiumide osas; nõuab määruse (EL) nr 654/2014 (jõustamismäärus) olulist tugevdamist ja kiiret vastuvõtmist; rõhutab, et see on oluline vahend liidu huvide kaitsmiseks olukorras, kus kolmandad riigid võtavad vastu ebaseaduslikke meetmeid, mis kahjustavad ELi ettevõtjaid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub nõukogu üles edendama ka edaspidi läbirääkimisi seoses rahvusvaheliste hangete instrumendiga, mis tagavad vastastikkuse põhimõtte ja vastastikuste standardite järgimise; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid asjakohaste õiguslike vahendite kohta, mis käsitleksid ühtsest turust, sealhulgas hankemenetlustest tingitud moonutusi; kutsub sellega seoses komisjoni üles kaaluma selliste ettevõtjate esmatähtsale kohale seadmist, kellel on liidus peakontor, tootmine ja töötajad ning kes seda kõike ka alal hoiavad; palub komisjonil tugeva rahvusvaheliste hangete instrumendi ja riigihangetele juurdepääsu käsitlevate kehtivate üleilmsete eeskirjade puudumisel uurida võimalusi meetmete kehtestamiseks Euroopa tootjate, eriti VKEde toetamiseks, kellel on raskusi kasvava konkurentsi tõttu tärkava turumajandusega riikide poolt, kes ei vasta rahvusvahelistele kaubanduseeskirjadele ega sotsiaalsetele keskkonnastandarditele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on seisukohal, et kõikehõlmav lähenemine tööstusstrateegiale, mis hõlmab kõiki ELi poliitikavaldkondi, võib kanda majandus- ja nn tööstusdiplomaatias olulist rolli; julgustab komisjoni kasutama aktiivselt ELi kaubanduskodade võrgustikku kolmandates riikides, et luua uusi äripartnerlusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunnustab eesmärki luua keskkonnasäästlike ja digitaalsete tehnoloogiate ning uuenduslike lahenduste juhtivad turud; on seisukohal, et teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamine on innovatiivsete tööstusprojektide ja digitaalsete võimete jaoks hädavajalik, ning on veendunud, et see peaks kaasnema komisjoni praeguse analüüsiga üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide suuniste kohta; on arvamusel, et vastupanuvõimet ja strateegilist sõltumatust tuleks käsitleda määratlevate kriteeriumidena ning et üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid peaksid vastama liidu kliimaneutraalsuse ja digitaalsetele eesmärkidele; kutsub komisjoni üles suurendama üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide rakendamise läbipaistvust ja tagama VKEde osalemine; lisaks kutsub komisjoni üles kiirendama Euroopa juhtide ja/või ökosüsteemide tegevust strateegilistes tööstussektorites, mis on võimelised konkureerima üleilmsel tasandil ning aitavad kaasa kliimaneutraalse majanduse ja digitaalse juhtpositsiooni saavutamisele, ilma et see tekitaks liidus konkurentsimoonutusi või vähendaks usaldust turu avatuse ja juurdepääsu vastu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles jätkama tööd väärtusahelate valdkonnas, tagades asjakohased järelmeetmed üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide strateegilise foorumi soovitatud meetmetele foorumi määratletud kuue strateegilise väärtusahela kohta, ning looma kõikides liikmesriikides üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate ühisprojektide jaoks ühtsed läbipaistvad rakendamistingimused, et tagada nende kasu liidule tervikuna; kutsub komisjoni üles praeguses kriisis investeerima selget Euroopa lisaväärtust omavatesse projektidesse ning lihtsustama haldusprotsesse, laiendama kulude rahastamiskõlblikkuse kriteeriume ja suurendama rahastamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab taasterahastu „NextGenerationEU“ algatust ELi tööstuse COVID-19st taastumise esimese etapi alustalaks; kutsub komisjoni üles tagama fondi kiire rakendamine ning nõuab, et parlament oleks täielikult kaasatud otsuste tegemise ja rakendamise protsessi, et kindlustada demokraatlik vastutus ning maksimeerida läbipaistvust ja parlamentaarset kontrolli; nõuab, et 750 miljardi euro tõhusaks ja võimalikult kiireks rakendamiseks toimiks taasterahastu „NextGenerationEU“ järgmiselt:






  a) | näeb ette eesmärgid sotsiaalsetele, kestlikele ja digitaalsetele investeeringutele, et vähendada kahjulikke mõjusid ning maksimeerida kasu kliima-, keskkonna- ja sotsiaalses mõõtmes; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

näeb ette eesmärgid sotsiaalsetele, kestlikele ja digitaalsetele investeeringutele, et vähendada kahjulikke mõjusid ning maksimeerida kasu kliima-, keskkonna- ja sotsiaalses mõõtmes;

| b) | pöörab erilist tähelepanu VKEdele, keda COVID-19 kriis on kõige rängemalt tabanud, ning toetab nende juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

b)

pöörab erilist tähelepanu VKEdele, keda COVID-19 kriis on kõige rängemalt tabanud, ning toetab nende juurdepääsu rahastamisele;

| c) | fondi peab võimaluse korral juhtima otse komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega ja Euroopa programmide kaudu, eesmärgiga liikuda koordineeritumalt edasi, et avaldada maailmaturule paremini mõju ning maksimeerida läbipaistvust ja parlamentaarset kontrolli, samuti vältida ühtse turu sise- ja välismoonutusi ning turuhäireid; |
| --- | --- |

c)

fondi peab võimaluse korral juhtima otse komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega ja Euroopa programmide kaudu, eesmärgiga liikuda koordineeritumalt edasi, et avaldada maailmaturule paremini mõju ning maksimeerida läbipaistvust ja parlamentaarset kontrolli, samuti vältida ühtse turu sise- ja välismoonutusi ning turuhäireid;

| d) | võtab arvesse nende liikmesriikide eripära, keda kriis on tabanud mitmel viisil; |
| --- | --- |

d)

võtab arvesse nende liikmesriikide eripära, keda kriis on tabanud mitmel viisil;

| e) | jaotab rahalise abi eri tööstusökosüsteemide vahel, sealhulgas mikroettevõtjad ja VKEd, vastavalt tekkinud kahjule, ühiskondlikule mõjule, lahendamist vajavatele probleemidele ja riiklikest abikavadest juba saadud riikliku rahalise toetuse summale, võttes arvesse erinevate väärtusahelate struktuuride sõltuvust üksteisest; võtab arvesse kogemusi, mis on saadud varasematest avaliku sektori toetusmeetmetest, kui reageeriti 2008.–2009. aasta majandus- ja finantskriisile, ning selle mõju vastupanuvõimele ning pikaajalisele majanduslikule ja sotsiaalsele taastumisele; arvestab sellega, et fond peab sõltuma kriteeriumidest, millega tagatakse, et rahalisi vahendeid ei kasutata vanade võlgade tasumiseks ega vananenud tehnoloogia säilitamiseks ning et toetatakse ettevõtjaid, kes aitavad kaasa pikaajalisele majanduskasvule ja kellel on suur majanduse elavdamise potentsiaal; võtab arvesse, et taasterahastus tuleks suunata ka kliima- ja innovatsioonisõbralikesse sektoritesse, kus see märkimisväärselt mitmekordistub, mis aitab suurendada ELi majanduse vastupanuvõimet tulevikus; |
| --- | --- |

e)

jaotab rahalise abi eri tööstusökosüsteemide vahel, sealhulgas mikroettevõtjad ja VKEd, vastavalt tekkinud kahjule, ühiskondlikule mõjule, lahendamist vajavatele probleemidele ja riiklikest abikavadest juba saadud riikliku rahalise toetuse summale, võttes arvesse erinevate väärtusahelate struktuuride sõltuvust üksteisest; võtab arvesse kogemusi, mis on saadud varasematest avaliku sektori toetusmeetmetest, kui reageeriti 2008.–2009. aasta majandus- ja finantskriisile, ning selle mõju vastupanuvõimele ning pikaajalisele majanduslikule ja sotsiaalsele taastumisele; arvestab sellega, et fond peab sõltuma kriteeriumidest, millega tagatakse, et rahalisi vahendeid ei kasutata vanade võlgade tasumiseks ega vananenud tehnoloogia säilitamiseks ning et toetatakse ettevõtjaid, kes aitavad kaasa pikaajalisele majanduskasvule ja kellel on suur majanduse elavdamise potentsiaal; võtab arvesse, et taasterahastus tuleks suunata ka kliima- ja innovatsioonisõbralikesse sektoritesse, kus see märkimisväärselt mitmekordistub, mis aitab suurendada ELi majanduse vastupanuvõimet tulevikus;

| f) | toetab riiklikku maksumeetmete kava, millega soodustatakse erasektori omakapitaliinvesteeringuid ja võimaldatakse ettevõtjatel muuta osa fondi antud laenudest omakapitaliks; |
| --- | --- |

f)

toetab riiklikku maksumeetmete kava, millega soodustatakse erasektori omakapitaliinvesteeringuid ja võimaldatakse ettevõtjatel muuta osa fondi antud laenudest omakapitaliks;

| g) | eraldab sihtotstarbelist rahastamist ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, mikroettevõtjatele ja idufirmadele, kellel on äriplaanid ja kes teostavad toimingud, mis hõlmavad peamisi uuendusi, tehnoloogiaid ja teenuseid, sealhulgas digiteerimise ja keskkonnasäästliku muutuse edendamine, või kelle tegevus on vajalik liidu strateegiliseks sõltumatuseks kriitilistes sektorites, pöörates erilist tähelepanu suuremale ringlusele, ressursi- ja energiatõhususele ning kokkuhoiule ja üleminekule taastuvenergiale; aitab muuta meie tarneahelad vastupidavamaks ja vähem sõltuvaks, paigutades neid ümber, mitmekesistades ja tugevdades neid, vältides samas hädaolukorras olevate ettevõtete diskrimineerimist, mis vajavad üleminekul toetust; |
| --- | --- |

g)

eraldab sihtotstarbelist rahastamist ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, mikroettevõtjatele ja idufirmadele, kellel on äriplaanid ja kes teostavad toimingud, mis hõlmavad peamisi uuendusi, tehnoloogiaid ja teenuseid, sealhulgas digiteerimise ja keskkonnasäästliku muutuse edendamine, või kelle tegevus on vajalik liidu strateegiliseks sõltumatuseks kriitilistes sektorites, pöörates erilist tähelepanu suuremale ringlusele, ressursi- ja energiatõhususele ning kokkuhoiule ja üleminekule taastuvenergiale; aitab muuta meie tarneahelad vastupidavamaks ja vähem sõltuvaks, paigutades neid ümber, mitmekesistades ja tugevdades neid, vältides samas hädaolukorras olevate ettevõtete diskrimineerimist, mis vajavad üleminekul toetust;

| h) | eraldab rahalisi vahendeid suurtele ettevõtjatele, kellel on usaldusväärne plaan minna üle kliimaneutraalsele ärimudelile; |
| --- | --- |

h)

eraldab rahalisi vahendeid suurtele ettevõtjatele, kellel on usaldusväärne plaan minna üle kliimaneutraalsele ärimudelile;

| i) | tugevdab EIP tagatiste programmi ja seab selle riiklikele programmidele täienduseks, et see saaks toimida väärtusliku lisana ja tugevdada kohapeal nende mõju; |
| --- | --- |

i)

tugevdab EIP tagatiste programmi ja seab selle riiklikele programmidele täienduseks, et see saaks toimida väärtusliku lisana ja tugevdada kohapeal nende mõju;

| j) | eelistab ettevõtjaid, kes pühenduvad läbipaistvusele, tagavad ELi rahastamise nähtavuse, kes on võtnud kasutusele süsteemid eesmärgiga julgustada töötajad osalema ettevõtjaga seotud küsimustes ning kes täidavad oma muu kui finantsaruandluse kohustusi; |
| --- | --- |

j)

eelistab ettevõtjaid, kes pühenduvad läbipaistvusele, tagavad ELi rahastamise nähtavuse, kes on võtnud kasutusele süsteemid eesmärgiga julgustada töötajad osalema ettevõtjaga seotud küsimustes ning kes täidavad oma muu kui finantsaruandluse kohustusi;

| 47. | rõhutab vajadust toetada kestlikku ja õiglast taastumist, tagades kodanike heaolu ka pärast COVID-19 kriisi; on arvamusel, et fond peaks edendama Euroopa tööstuse kestlikkust ja konkurentsivõimet ning tagama võrdse ja õiglase tööstusliku digi- ja rohepöörde; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et paralleelselt praeguse kriisiga peaks liit ette valmistama ja ette nägema oma tööstusstrateegia teise etapi, tagades oma tööstuse konkurentsivõime, keskkonnasäästlikkuse ja digiteerimise ning saavutades pikaajalise vastupanuvõime sotsiaalselt vastutustundlikel alustel; tuletab meelde, et liikmesriigid on ELi piiratud vahendeid võimendava eduka taastumise jaoks üliolulised ning et tööstuspoliitikast peaks saama komisjoni horisontaalne ülesanne; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on arvamusel, et liit vajab tööstusstrateegiat, mis hõlmab keskkonnatervise ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset, ning rõhutab vajadust kiirendada meie tööstuse üleminekut kliimaneutraalsusele; rõhutab, et investeeringud peavad olema kooskõlas 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärkidega, kuna vastasel juhul ilmneb oht, et fossiilkütustepõhised ja keskkonda kahjustavad tehnoloogiad tekitavad varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja seotuse efekti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toonitab, et tõeliselt tulemuslik Euroopa tööstusstrateegia ja sellega seotud poliitika peavad põhinema kaugeleulatuvatel kliimameetmetel ja -eesmärkidel, mille aluseks on kliimaseadus, ning peavad pakkuma tegevuskava tuleviku tööstuse kujundamiseks, kusjuures kõik sektorid aitavad jõuda kliimaneutraalsuse eesmärgini võimalikult varakult ja hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab vajadust viia uus tööstusstrateegia kooskõlla eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne majandus, kusjuures Euroopa kliimapoliitika peab olema tõenduspõhine; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et siseturg ja üleilmsed turud pakuvad märkimisväärseid võimalusi üleminekuks saasteta või vähesaastavale tehnoloogiale, taastuvatele energiaallikatele ning keskkonnasäästlikele kaupadele, protsessidele ja teenustele kogu väärtusahela ulatuses alates toorainest kuni energiamahukate tööstusharude, töötleva tööstuse ja tööstuslike teenuste sektorini; on lisaks arvamusel, et kliimaseadus aitab oluliselt kaasa jõupingutuste ühtlustamisele kliimaneutraalsuse saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks, sätestades liidu õigusaktides 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärgid; on veendunud, et vaja on ka terviklikumat ja süsteemsemat poliitikaraamistikku, et tagada sidusus kõigi liidu poliitikameetmete vahel, samuti investorite pikaajaline kindlus ja regulatiivne prognoositavus ning sidus, läbipaistev ja kaasav juhtimispõhimõte kõigis poliitikavaldkondades, soodustades selge ja prognoositava Euroopa tööstusstrateegia väljatöötamist; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tunneb heameelt kavandatud ettevõtjate foorumi üle; kutsub komisjoni üles oma asutamistegevusega edasi liikuma ja looma selles raamistikus dialoog kõigi asjaomaste teadusekspertide, organisatsioonide ja sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna, tarbijaorganisatsioonide ja ametiühingute, tasakaalustatud esindatusega, pidevalt jälgima ja korrapäraselt aru andma üksikute tööstussektorite edusammudest ELi tasandil hiljemalt 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamisel ning nõustama komisjoni investeeringute panuse ja järjepidevuse osas ELi keskkonna- ja kliimaeesmärkidega vastavalt energialiidu juhtimist käsitlevale määrusele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on arvamusel, et kõik sektorid peaksid andma oma panuse liidu kliimaeesmärkide saavutamisse, ning rõhutab sellega seoses, kui oluline on komisjoni jaoks arendada sektoripõhiseid strateegiaid, millega kehtestatakse tegevused, mille abil neid eesmärke saavutada ja tagada poliitika ühtsus; nõuab tungivalt kiiret fossiilkütuste kasutamise lõpetamist ning rõhutab vajadust luua tööstusele ülemaailmselt konkurentsivõimeliste hindadega väga tõhus ja kliimaneutraalne energiasüsteem; rõhutab puhta, säästva ja taskukohase energia ning tooraine rolli üleminekul energiasäästlikule ja kliimaneutraalsele majandusele; rõhutab vajadust tagada, et selliste energiaallikate nagu maagaasi kasutamine toimuks vaid üleminekul, pidades silmas eesmärki saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; rõhutab, et ELi energiaturu edasisel integreerimisel on oluline osa energiavarustuse taskukohasuse ja kindluse suurendamisel; rõhutab sellega seoses vajadust kiirendada taastuvate energiaallikate arendamist ja nende integreerimist energiaallikate jaotusesse ning hõlbustada taastuvatel energiaallikatel põhineva vesiniku tootmise käivitamist kui potentsiaalset murrangulist tehnoloogiat raskesti leevendatavates sektorites; tunneb heameelt saastevaba vesiniku liidu ja vähese CO2-heitega tööstuste liidu loomise üle; rõhutab vajadust kiirendada teadusuuringuid seoses vesiniku ja keskkonnasõbralike kütuste laiaulatusliku tootmise ja CO2-heite vähendamise tehnoloogiatega, näiteks süsiniku kogumise ja säilitamise taristu tööstusprotsessides, bioenergiajaamades ja tootmisrajatistes, pidades silmas energiapööret ning uurides ka geotermilise energiaallika kasutamise võimalusi; kordab, et see nõuab taskukohase ja puhta energia ning seda toetavate taristute laialdast kättesaadavust vastavalt suure energiakasutusega tööstusharude CO2-heite vähendamise vajadustele; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike, piirkondi, tööstust ja muid olulisi osapooli tegema koostööd, et parandada Euroopa energiatõhusust, luua liidus kliimaga seotud tehnoloogiate ja uuenduste juhtivad turud ning seada esikohale investeeringud energiataristutesse; palub komisjonil tagada, et Euroopa Investeerimispanka kui liidu kliimapanka kasutatakse tõhusamalt avaliku ja erasektori kestliku rahastamise suurendamiseks ning ettevõtjate abistamiseks CO2-heite vähendamise protsessis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et kõigis majandussektorites on vajadus konkurentsivõimelise hinnaga taastuvenergia suuremahulise kasutamise järele; tunnistab, et liidule kuulub 40 % taastuvenergia patentidest kogu maailmas, ning rõhutab, et EL peaks sealjuures jääma liidriks murranguliste taastuvenergiatehnoloogiate osas; rõhutab sellega seoses, et vajadus arendada jõulist tööstuspoliitikat taastuvenergia osas, mis hõlmab nii pakkumise poole kui ka nõudmise poole poliitikameetmeid ning võimaldab integreerida taastuvenergia sektori, on keskse tähtsusega selleks, et tagada Euroopa pikaajaline energiavarustuse julgeolek, tehnoloogiline juhtpositsioon ja strateegiline sõltumatus; nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks taastuvenergiatehnoloogiat peamise strateegilise väärtusahelana ja tööstusökosüsteemina, mida võib rahastada strateegiliste investeeringute rahastamisvahendist ning mis on piisavalt esindatud tulevasel ettevõtjate foorumil; rõhutab vajadust valmistada ette taastuvenergiatehnoloogia arendamise toetusmeetmed Euroopas ning tagada võrdsed võimalused liidu ja liiduvälistele tootjatele; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et kui Euroopa tööstus soovib olla konkurentsivõimeline, peab seda toetama tõhus, kestlik ja täielikult ühendatud transpordi-, digitaal- ja energiataristute võrk; nõuab pikaajalist investeerimispoliitikat taristu varustamiseks ja renoveerimiseks ning üleeuroopaliste võrkude kiiret arengut takistavate haldustõkete vähendamiseks; nõuab Euroopa ühendamise rahastu suuremat rahastamist selle kolmes sektoris, et suurendada investeeringuid taristutesse, ühendustesse, digiteerimisse ja arukatesse võrkudesse kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega; rõhutab lisaks vajadust kiirendada ühishuviprojektide elluviimist ja vaadata võimalikult kiiresti läbi üleeuroopaliste energiavõrkude (TEN-E) määrus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | juhib tähelepanu ringmajanduse ja nullsaastega majanduse potentsiaalile liidu majanduse ajakohastamisel, selle energia- ja ressursitarbimise vähendamisel, jäätmetekke vältimise esikohale seadmisel, innovatsiooni tarbeks stiimulite pakkumisel ning täiemahuliste tööstussektorite ja nende väärtusahelate, toodete, tootmisprotsesside ja ärimudelite ümberkujundamisel, soodustades sel viisil liidu majanduse dematerialiseerumist ja detoksifitseerumist ning muutes Euroopa vähem sõltuvaks esmastest materjalidest, innustades samal ajal innovatsiooni, sealhulgas fossiilkütusel põhinevate toodete ja materjalide asendamist null-, vähese CO2-heitega ja taastuvate lahendustega turgude loomiseks, ning uute ökodisainiga tehnoloogiate ja lahenduste väljatöötamist keskkonnamõjude vältimiseks; rõhutab kliimameetmete ja ringmajanduse tugevat koostoimet, eriti energia- ja ressursimahukates ning renoveerimisega tegelevates tööstusharudes, ning rõhutab, et sektoritel on erinevad CO2-heite vähendamise teed ja lähtepunktid; toonitab ringbiomajanduse ja metsal põhineva tööstuse potentsiaali konkurentsivõimelise ja kestliku tööstuse edendamisel; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde, et ELi kliima- ja energiapoliitika nõuab strateegiliste tehnoloogiate jaoks suuri metalli- ja mineraalide koguseid; väljendab muret seoses sellega, et paljude kõnealuste metallide ja mineraalide tarnimisel sõltub Euroopa väga palju teistest maailma piirkondadest ning kaotab järk-järgult oma globaalset turuosa isegi nende materjalide puhul, mille tootmisvõimsus tal on; rõhutab, et strateegilistes sektorites ei ole võimalik saavutada Euroopa autonoomiat ilma konkurentsivõimelise ja kestliku ELi ökosüsteemita esmastest ja teisestest allikatest pärit alus-, vääris- ja kriitilise tähtsusega materjalide jaoks; toob sellega seoses välja ringmajanduse tegevuskava olulisuse, kuid rõhutab, et EL peab suurendama oma suutlikkust toorainete väärtusahela kõigis etappides, nimelt kaevandamine, ringlussevõtt ning sulatamine, rafineerimine ja muundamine; on seisukohal, et kriitilise tähtsusega toorainete tegevuskava ja liidu kohaldamisala ei peaks piirduma kriitilise tähtsusega toorainetega ja selle eesmärk peaks olema integreeritud ökosüsteemi väljatöötamine tööstusliku ülemineku jaoks kõigi vajalike materjalide, metallide ja mineraalide tarbeks; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub komisjoni üles töötama välja Euroopa taastuvenergia ning ressursi- ja energiatõhusate tehnoloogiate ekspordi- ja impordistrateegia; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab energiat tarbivate tööstusharude, näiteks ehitus- ja transpordisektori turgude liitmise ja ühendamise potentsiaali ning tunnustab sellega seoses komisjoni teatist energiasüsteemide integreerimise kohta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab märkimisväärse rahastamisvoo kehtestamist hoonete energiakasutusel põhinevate renoveerimistööde jaoks, et toetada kavandatud renoveerimislaine algatust taastumiskava kohaselt vajalike rahaliste vahenditega; rõhutab, et seoses peatse ettepanekuga renoveerimislaine kohta ja liikmesriikide kohustuse kohta kehtestada pikaajalised strateegiad, et saavutada kõrge energiatõhususega ja vähendatud süsinikuheitega hooned, tuleb seada prioriteediks energiatõhususe esimene põhimõte ja sel viisil peaks kiirenema kapitaalsed renoveerimistööd ning fossiilkütustel põhinevate ebatõhusate kütte- ja jahutussüsteemide asendamine; rõhutab, et terveid omavalitsusi või piirkondi hõlmavaid integreeritud põhjaliku renoveerimise programme saab rakendada madalamate kuludega ja suurema kiirusega, tuues tarbijatele kasu ja vähendades energiakulusid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | juhib tähelepanu asjaolule, et protsessiküte ja -jahutus kuuluvad tööstussektori kõige olulisema energiakasutuse hulka; rõhutab seetõttu, et tööstuses kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise edusammude kiirendamiseks on vaja täielikult ära kasutada tööstusliku kütte ja jahutuse energiatõhususe potentsiaali, suurendades taastuvenergia kasutusel põhinevat elektrivarustust ja soojuspumpasid, parendades tööstuslike klastrite ja sümbioosi kasutust ning pakkudes paljudes sektorites olulist vähendusvõimalust; |
| --- | --- |

63.

| 64. | juhib tähelepanu rohelise liikuvuse potentsiaalile luua uusi töökohti, edendada Euroopa tööstust ja toetada kestliku transpordi taristu laiendamisele suunatud investeeringuid, mis võimaldaksid saavutada mitmekordistava toime tellimuste esitamise kaudu paljudele üksustele – töövõtjatele, alltöövõtjatele, tarnijatele ja nende alltöövõtjatele – ning vähendada transpordisektori heitkoguseid; toonitab vajadust kiirendada Euroopa akuliidu rakendamist, et kasutada ära strateegilise väärtusahela võimalused, suurendada kohapeal toodetud uudsete akude ja metalli ringlussevõtu võimalusi Euroopas, luua Euroopa lisaväärtust, anda panus liidu autotööstuse konkurentsivõime parandamisse ning hõlbustada üleminekut vähendatud CO2-heitega elektrisüsteemile; nõuab suuremaid investeeringuid kiirrongidesse ja linnadevaheliste raudteevõrkude renoveerimisse ning samuti null- ja vähese heitega ühistransporti; rõhutab vajadust edendada rohelist liikuvust, investeerides paremasse taristusse, näiteks laiema levikuga laadimisjaamadesse; on arvamusel, et tihedamalt paiknevad laadimisjaamad võimaldavad märkimisväärselt ja kiiremini laiendada elektrisõidukite turgu, avaldades positiivset mõju meie keskkonna- ja CO2-jalajäljele; palub seetõttu komisjonil esitada laiaulatuslik strateegia elektrisõidukite kiirlaadimise taristu kasutuselevõtuks, et tarbijad saaksid elektrisõidukeid turvaliselt kasutada, andes neile kindluse tehnoloogia potentsiaali osas ja juurdepääsu ühilduva laadimise taristute tihedale võrgustikule, ning toetada Euroopas asuvat autotootmist; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on veendunud, et edukaks energiaüleminekuks on Euroopal vaja märkimisväärset hulka taskukohast null-/vähese CO2-heitega ja taastuvenergiat, mis pärineb ka kolmandatest riikidest ja kasutades tugitaristuid; nõuab strateegilisi algatusi ELis ja energiapoliitika muutmist liidu välis- ja naabruspoliitika keskmeks, sealhulgas taastuvenergial põhinevate vesiniku- ja rohelise energia liitude rahalist toetamist; on seisukohal, et need liidud peaksid olema ka kaubanduslepingute osa; rõhutab tugevate liitude tähtsust ressursside ja toorainete nappuse ja säästva sisseostmise lahendamiseks; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tuletab meelde ELi 2019. aasta energiamahukate tööstuste konkurentsivõimelise ümberkujundamise üldkava, mille alusel juhitakse üleminekut, hoides samal ajal Euroopa tööstuse konkurentsivõimelisena, ning palub komisjonil rakendada oma soovitust aidata asendada kolmandatest riikidest pärit importi, mis ei vasta piisaval määral keskkonnastandarditele, ning edendada ELi ülemaailmsete kaubanduspartnerite kõrgemaid kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

66.

| 67. | nõuab ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) muutmist vastavalt kliimaeesmärkidele ja süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismile, et toetada tootmise arukat tagasitoomist ja lühemaid väärtusahelaid; rõhutab süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi võimalikku tähtsust kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimisel; |
| --- | --- |

67.

| 68. | juhib tähelepanu sellele, et üle poole maailma SKPst sõltub loodusest ja selle pakutavatest teenustest, kusjuures mitmed sektorid sõltuvad suurel määral loodusest; märgib, et üle 90 % bioloogilise mitmekesisuse vähenemisest ja veepuudusest on põhjustatud loodusvarade kaevandamisest ja töötlemisest; rõhutab, et Euroopa tööstuspoliitika peaks olema kooskõlas 2030. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärkidega; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rõhutab, et terviseühtsuse põhimõtte alusel on looduslike ökosüsteemide säilitamine väga oluline, et tagada inimkonna esmavajadused, nagu joogivesi, puhas õhk ja viljakad mullad; nõuab, et ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiast lähtudes tuleb kiires korras välja töötada töökindlad näidikud bioloogilisele mitmekesisusele avalduva mõju hindamiseks ning tagada reostuse järkjärguline vähendamine; |
| --- | --- |

69.

| 70. | juhib tähelepanu asjaolule, et tööstus on endiselt oluline keskkonnareostuse põhjustaja, mis paiskab saasteaineid õhku, vette ja pinnasesse; toonitab tööstusheidete direktiivi rolli suurtele käitistele saasteainete heite vähendamise kohustuste kehtestamisel; ootab eelseisvat saastevaba õhu, vee ja pinnase tegevuskava ning tööstusheidete direktiivi läbivaatamist, mis peaks tööstussaastet märkimisväärselt vähendama; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab tööstuspoliitika piirkondliku mõõtme olulisust, kuna piirkondade majanduslikud erinevused on püsivad ja võivad koroonaviiruse kriisi tagajärgede tõttu süveneda; rõhutab, et piirkondade allakäigu ennetamiseks ja leevendamiseks tuleb piirkondlikes ümberkorralduskavades teha edusamme kestlike ümberkujundusstrateegiate osas ja ühendada majanduse taaselavdamise programmid aktiivsete tööturuprogrammidega; kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd liikmesriikidega, et koostada keskmise ja pika perspektiivi prognoosid tööturul vajaminevate oskuste kohta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab sellega seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tähtsust kvaliteetsete töökohtade loomise toetamisel korralike palkade, ettevõtjate konkurentsivõime, kestliku majandusarengu ning haridus-, koolitus- ja tervishoiusüsteemide ajakohastamise ja täiustamise kaudu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab vajadust toetada võrdset, kaasavat ja õiglast üleminekut ning vajadust tegeleda sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsusega lisaks kutsealasele ümberõppele ja uute töökohtade loomisele uutes majandussektorites, tagamaks, et kedagi ei jäetaks kõrvale ja ükski töötaja ei jääks tööturult välja; on veendunud, et hästi kavandatud õiglase ülemineku mehhanism, sh õiglase ülemineku fond, saab olema oluline vahend kaksikülemineku hõlbustamiseks ja kaugeleulatuvate kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamiseks; toonitab, et suurema kaasatusega ülemineku tagamiseks ja selle ühiskondlike mõjudega tegelemiseks tuleks kõik kohalikud sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskond ja kogukonna esindajad, kaasata piirkondlike õiglase ülemineku kavade koostamise ja rakendamise etappi; rõhutab, et sellega seoses on kestliku tehnoloogia investeeringutel peamine roll piirkondliku majanduse pikaajalise majandusarengu toetamisel; rõhutab, et õiglase ülemineku mehhanismi jõuline rahastamine, sealhulgas märkimisväärsete lisanduvate eelarvevahendite kaudu, oleks Euroopa rohelise kokkuleppe eduka rakendamise põhielement; |
| --- | --- |

73.

| 74. | usub, et vaja on tugevdada kestlikule ja digitaalsele majandusele ülemineku soodustamisele suunatud piirkondadevahelist koostööd, sh aruka spetsialiseerumise strateegiates, et ergutada piirkondlikke ökosüsteeme; palub seetõttu komisjonil toetada selliste vahendite väljatöötamist, mis pakuvad piirkondadele selget tegevuskava ja kohandatud lähenemisviisi tööstusvaldkonna juhtpositsiooni kindlustamiseks; |
| --- | --- |

74.

| 75. | on seisukohal, et tööstuse ümberkujundamiseks on vaja oluliselt suurendada pingutusi teadus- ja arendustegevuses ning uute teadmiste ja uuenduste integreerimist olemasolevatesse turgudesse, samuti nende kasutamist uute loomiseks; rõhutab, et innovatsioon on juhtivate tööstusökosüsteemide üks edasiviivaid jõude ja et see peaks kajastuma innovatsiooni ja ettevõtlusvõime tugevdatud toetamises innovatsioonitsükli kõigis etappides; rõhutab vajadust suurendada kulutusi teadusuuringutele, eelkõige kvaliteetsele avalikule teadus- ja arendustegevusele, ning innovatsioonile, mis on võtmeelemendid kaksikülemineku saavutamiseks kestlikule ja digitaalsele majandusele, liidu strateegilise sõltumatuse parandamiseks ja pikaajalise konkurentsivõime suurendamiseks; kutsub sellega seoses liikmesriike üles täitma oma kohustust investeerida teadus- ja arendustegevusse 3 % oma SKPst, et säilitada liidu juhtiv roll üleilmsete konkurentide seas; peab kahetsusväärseks VKEde praegust uuendusvõime puudumist vajaliku riskikapitali nappuse, haldusmenetluste kulude ja keerukuse ning nõuetekohaste oskuste vähesuse ja teabele juurdepääsu puudumise tõttu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab vajadust suurendada liidu tööstuse ümberkujundamist toetavate programmide eelarvet ja tuletab seetõttu meelde parlamendi seisukohta selle poolt, et programmi „Euroopa horisont“ eelarvet tuleks suurendada 120 miljardi euroni ja et tagada tuleks programmi kooskõla liidu kliimaneutraalsuse eesmärkidega ning et programme „InvestEU“ ja „Digitaalne Euroopa“ peaks toetama murranguliste tehnoloogiate ja uuenduste turu arendamiseks sobivate rahastamisvahendite kaudu, samuti et soodustada tuleks ka piirkondlike, riiklike, Euroopa ja erasektori finantsallikate koostoimet; nõuab Euroopa Innovatsiooninõukogu ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tulemuslikku toetamist ning nõuab nende missioonide tugevdamist; nõuab kindlalt, et märkimisväärne osa programmi „Euroopa horisont“ raames VKEdele saadaolevatest vahenditest tuleks rakendada Euroopa Innovatsiooninõukogu ja programmi koostööosade kaudu eesmärgiga luua uusi lahendusi ja edendada innovatsiooni, mis on samal ajal nii järkjärguline kui ka murranguline; toetab Euroopa partnerluse loomist programmi „Euroopa horisont“ raames, eesmärgiga võimendada erasektori investeeringuid, et edendada teadmiste, tehnoloogiate ja innovatsiooni ülekandmist teaduskeskustest ja ülikoolidest tööstusprotsessi, kasutades ära tööstusökosüsteemide kava ning et toetada taastumist ning rohe- ja digipööret; kutsub komisjoni üles lisaks tagama, et need partnerlused oleksid kogu nende rakendamise ajal läbipaistvad ja kaasavad, eriti mis puudutab nende strateegilist teadusuuringute kava ja iga-aastaseid tööprogramme; rõhutab, et need peaksid välistama ka kõik huvide konfliktid ja tagama ühiskonnale tõelise lisaväärtuse; |
| --- | --- |

76.

| 77. | on sellega seoses arvamusel, et paremini ettevalmistunud ja vastupidavam ühiskond on Euroopa või üleilmsete murranguliste sündmustega toimetulekul ja kõikehõlmavate poliitiliste vastuste andmisel võtmeelement ning et koordineeritud teadus- ja arendustegevuse investeeringud on selles osas keskse tähtsusega; kutsub selleks komisjoni üles toetama sihtotstarbelise pandeemiaks valmisoleku ja ühiskondliku vastupanuvõime vahendi loomist, kuna selle meetmega luuakse tingimused paremaks koordineerimiseks ELi tasandil, määratakse kindlaks prioriteetsed valdkonnad ja käivitatakse meetmed, mis nõuavad kvaliteetset meditsiinilist uurimistööd ning koordineeritud teadus- ja arendustegevuse investeeringud; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tuletab meelde teadusel põhineva farmaatsiatööstuse olulisust peamise tagajana, et taskukohaseid meditsiinivahendeid toodetaks kvaliteetselt ja nende tarne jõuaks kõikide seda vajavate patsientideni, tugevdades liidu innovatsiooni, vastupidavust, juurdepääsetavust ja reageerimisvõimet ning aidates kaasa tulevaste probleemide lahendamisele; kordab vajadust koostada meditsiinivahendite nappuse ohu leevendamise kava, et hallata oluliste meditsiinivahendite tarneahela kõiki nõrku kohti ja ohte, tagada tulevane innovatsioon vastamata vajaduste rahuldamiseks ning toetada tervishoiusüsteemide vastupidavust, reageerimisvõimet ja valmisolekut tulla toime tulevaste probleemidega, sealhulgas pandeemiad; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate rolli kogu liidus tehnoloogilise ja uuendusliku suutlikkuse suurendamisel; kutsub komisjoni üles kohandama programmi „Euroopa horisont“ ja selle tööstusstrateegiat murranguliste tehnoloogiate ja innovatsioonide arendamisele, laiendamisele ja turustamisele liidus, et vähendada lõhet innovatsiooni ja turulelaskmise vahel, pakkudes riski finantseerimist varajases kasvuetapis olevale tehnoloogiale ja näidisprojektidele ning arendades varajasi väärtusahelaid, et toetada ennekõike kaubanduslikke, turulelastavaid, heiteta ja vähese heitega, taastuvaid, energia- ja ressursitõhusaid ning ringluspõhiseid tehnoloogiaid ja tooteid, protsesse, teenuseid ja ärimudeleid ning soodustada teadustaristu arengut, samuti eesmärgiga vähendada liikmesriikide vahel olevaid erinevusi; julgustab komisjoni ja liikmesriike töötama välja ühtseid kontaktpunkte, kus on ühtlustatud teavet murranguliste tehnoloogiate tööstuslike näidisprojektide rahastamisvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palub komisjonil uurida meetmeid, kuidas vältida praeguse kriisi ajal võimalikku teadmiste ja innovatsiooni kadu, sealhulgas vahendite abil, mis toetavad ettevõtjaid, kes ajutiselt jagavad teadmustöötajaid riiklike teadusasutuste ja ülikoolidega, et võimaldada avaliku ja erasektori uurimistegevust riiklike prioriteetide osas, ning kuidas säilitada kriisi ajal tööhõive ja innovatsioonivõime; |
| --- | --- |

80.

| 81. | palub komisjonil koos liikmesriikidega arendada välja võimalik maksusoodustus, et võimendada teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid, mis on COVID-19 kriisi tõttu oluliselt vähenenud; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama Euroopa ettevõtjate suutlikkust teha uuendusi ulatusliku intellektuaalomandi korra alusel, suurendades litsentside andmise paindlikkust, et säilitada nende teadus- ja arendustegevuse investeeringute tõhus kaitse, tagada õiglane tootlus ja samal ajal jätkata avatud tehnoloogiastandardite väljatöötamist, mis soodustavad konkurentsi ja valikuid ning ELi tööstuse osalemist peamiste tehnoloogiate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

82.

| 83. | tunnistab, et intellektuaalomandiõiguste tugev ja tasakaalustatud raamistik on tööstusspionaaži ja võltsimise vastu võitlemisel ülioluline Euroopa konkurentsivõimet toetav tegur, ning palub seega komisjonil seda raamistikku säilitada ja tugevdada; rõhutab vajadust tagada bioteaduste intellektuaalomandi stiimulite osas USA ja Hiinaga samaväärne tase, et Euroopa jääks teadus- ja arendustegevuse investeerimise ja tööstuse arendamise jaoks atraktiivseks paigaks; palub komisjonil säilitada ja arendada Euroopa maailmatasemel intellektuaalomandi süsteemi, edendades intellektuaalomandi tugevat kaitset, teadus- ja arendustegevuse stiimuleid ja preemiasüsteeme, et kaasata ühiskonna kasuks tulevase innovatsiooni arengusse investeeringuid; väljendab heameelt intellektuaalomandi tegevuskava väljakuulutamise üle, mis võiks hõlbustada Euroopa panust standardite väljatöötamisse; toetab jätkusuutlikku tootmist ja töökohti ning ELi kvaliteetse tootmise huvipakkuvuse ja maine parandamist kogu maailmas; kutsub komisjoni üles ergutama oluliste keskkonna- ja kliimatehnoloogiate ülekandmist arenguriikidesse, andes sellistele tehnoloogiatele avatud litsentsid; |
| --- | --- |

83.

| 84. | palub komisjonil võtta võimalikult kiiresti kasutusele ühtse toimega Euroopa patendi, nagu on ette nähtud 19. veebruari 2013. aasta kokkuleppes ühtse patendikohtusüsteemi kohta; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rõhutab tervikliku ja tõhusa üldjuhtimise tähtsust tööstuse ümberkujundamisel, mis tagab kooskõla asjakohaste ELi õigusaktide ja strateegiatega, eeskätt Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega, mis on selle edu jaoks äärmiselt tähtis; väljendab heameelt komisjoni kindlaksmääratud 14 ökosüsteemi ja kõigi väärtusahelas tegutsevate osalejate koondamise kaasava lähenemisviisi üle, mille eesmärk on edendada Euroopa juhtpositsiooni strateegilistes sektorites ja konkurentsivõimet kogu maailmas; rõhutab vajadust tagada, et VKEd areneksid jõudsalt igas ökosüsteemis; juhib tähelepanu vajadusele tagada tööstuse kindlaksmääratud ökosüsteemide läbipaistvus, eriti seoses kriteeriumidega, mis peavad olema täidetud, et neid saaks pidada ökosüsteemi osaks, ja seega ka struktuurne teabevahetus komisjoniga, täpne jaotus igas kindlaksmääratud ökosüsteemis osalejate liigi ning teave tulemuste ja arutatud teemade kaupa, samuti ettevõtjate foorumi ja liitude roll nendes ökosüsteemides; rõhutab, et kodanikuühiskonnal, tarbijaorganisatsioonidel ja ametiühingutel peaks olema piisav osalus nii üldiste kui ka valdkondlike tööstusstrateegiate ja prioriteetide kindlaksmääramisel; toonitab, et ökosüsteemid peaksid hõlmama kõiki seoseid väärtusahelatega, sealhulgas VKEdega, ning rõhutab, et VKEdel on tööstusliitude ja nende tootmisahelate loomises lahutamatu osa; rõhutab piisavate rahastamisvahendite vajadust liitudele; |
| --- | --- |

85.

| 86. | on seisukohal, et ökosüsteemid on järgmise tööstusrevolutsiooni keskse tähtsusega osad, kuna need võimendavad arenenud ja nutikat tootmist ning pakuvad taskukohast, puhast, kestlikku ja kindlat energiat, samuti vajalikku energiataristut ning ümberkujundavaid tootmis- ja teenuste osutamise meetodeid; nõuab ökosüsteemide analüüsi, et hinnata mis tahes valdkonna üleminekuvajadusi ning aidata koostada üleminekukava; on lisaks veendunud, et koostöö toetamine tööstuse, akadeemiliste ringkondade, VKEde, idufirmade ja kasvufirmade, ametiühingute, kodanikuühiskonna, lõppkasutajate organisatsioonide ja kõigi teiste sidusrühmade vahel on keskse tähtsusega, et lahendada turutõrkeid ning kaotada lõhe idee ja selle teostamise vahel, tagades töötajate kaitse, sealhulgas valdkondades, mis tööstusele veel huvi ei paku, kuid millel on kõrge ühiskondlik lisaväärtus; nõuab nende ökosüsteemide juhtimist, mis hõlmaks kõiki nendest tööstussektoritest pärit asjakohaseid sidusrühmi, mis on vajalikud rohe- ja digipöörde saavutamiseks; on arvamusel, et ökosüsteemidel peaks olema oma osa lahenduste ja meetmete kehtestamisel, mis tuleb vastu võtta selleks, et rakendada Euroopa tööstusstrateegiat ja toetada jõulisi Euroopa väärtusahelaid, mis on kaksikülemineku (rohe- ja digipööre) jaoks üliolulised; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab, et investeeringud võtmetähtsusega väärtusahelatesse mängivad meie tulevase strateegilise sõltumatuse säilitamise seisukohast olulist rolli; on veendunud, et on vaja prioriseerida investeeringuid meie strateegilise sõltumatuse jaoks väga olulistesse tööstusharudesse, näiteks julgeolekusse, kaitsesse, kliimaga seotud tehnoloogiatesse, toiduga isevarustamisse ja tervishoidu; kordab eelkõige farmaatsiatööstuse tähtsust tulevaste uuenduste tagamisel, et vastata rahuldamata vajadustele, ning tervishoiusüsteemide vastupidavuse, reageerimisvõime ja valmisoleku toetamiseks tulevaste probleemide, sealhulgas pandeemiate korral; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab taastuvenergiatööstuse tähtsust strateegilise sektorina, et tugevdada ELi konkurentsieeliseid, saavutada pikaajaline vastupanuvõime ja tagada energiajulgeolek, arendades samal ajal tööstuslikku võimsust; rõhutab lisaks taastuvenergia sektori panust uute kohalike töökohtade ja ärivõimaluste loomisse, eriti VKEde jaoks, ja seadmete tootmise edendamisse, samuti energiakulude vähendamisse ning kulude konkurentsivõime parandamisse; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rõhutab, et COVID-19 kriis on tugevalt mõjutanud autotööstust, mis sunnib ettevõtjaid ja töötajaid kiiresti kohanema muutustega tarnes ning uute tervisekaitse- ja ohutusnõuetega lisaks ümberkujundamisprotsessile, mida sektor läbis juba enne pandeemiat; on arvamusel, et arukale ja puhtamale liikuvusele üleminek on hädavajalik, kui areneme kliimaneutraalse, digitaalse ja vastupanuvõimelisema majanduse suunas, ning et seda tuleks ka käsitleda kui võimalust panna alus keskkonnasäästlikule majanduskasvule ja puhatele töökohtadele, tuginedes Euroopa tööstuse üleilmsele konkurentsieelisele sõidukitehnoloogias; palub komisjonil panna paika prioriteedid, mis on seotud teadusuuringute ja innovatsiooni, digiteerimise ning idufirmade, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, sealhulgas autotööstuse toetamisega; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rõhutab, et COVID-19 kriis on tugevalt mõjutanud ka turismisektorit, ja kutsub komisjoni üles seadma prioriteete, mis on seotud sektori taastumisele kaasaaitamise ja selle edendamisega, arvestades selle panust ELi SKPsse ja liidu konkurentsivõimesse; kutsub komisjoni üles edendama koostööd liikmesriikide ja piirkondade vahel, et luua võimalusi uuteks investeeringuteks ja edasisteks uuendusteks, et saavutada kestlik, uuendusmeelne ja paindlik ning töötajate ja tarbijate õigusi kaitsev Euroopa turismiökosüsteem; |
| --- | --- |

90.

| 91. | rõhutab kultuuri- ja loomesektorite potentsiaali innovatsiooni edendamisel, toimides muutuste katalüsaatoritena teistes sektorites ning stimuleerides innovatsiooni ja arengut; märgib, et innovatiivsed majandussektorid sõltuvad üha enam loovusest, et säilitada oma konkurentsieelis; märgib veel, et järjest keerulisemate, loomingulisemate ja omavahel seotud ärimudelite ilmumisega on kultuuri- ja loomesektor üha enam muutumas otsustavaks komponendiks peaaegu kõigis toodetes ja teenustes; usub seetõttu, et Euroopa peaks tuginema oma loome- ja kultuurivaradele, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata piisavat tähelepanu kultuuri- ja loomesektoritele tervikliku, sidusa ja pikaajalise tööstuspoliitika raamistiku väljatöötamisel, sealhulgas rahastuse ja rahastamisprogrammide kättesaadavusele; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab ELi kosmosepoliitika olulisust, eelkõige seoses Euroopa tööstuslike kosmoseuuringute suutlikkuse parandamise ning muude peamiste sektorite ja poliitikasuundadega loodava koostoime potentsiaali ärakasutamisega, eriti selleks, et arendada tipptehnoloogiat ja soodustada tööstuse ümberkujundamist; |
| --- | --- |

92.

| 93. | märgib ära keemiatööstuse panuse paljudes strateegilistes väärtusahelates ning CO2-neutraalsete, ressursitõhusate ja ringluspõhiste tehnoloogiate ning lahenduste väljatöötamisel; nõuab kestlikku ja tööstusstrateegiaga kooskõlastatud kemikaalidepoliitikat; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palub Euroopa Keskkonnaametil koos Euroopa Kemikaaliametiga koostada aruanne, milles käsitletakse keskkonnas olevaid kemikaale Euroopas; usub, et nimetatud aruandes tuleks hinnata ohtlike kemikaalide süsteemset olemust Euroopa tootmis- ja tarbimissüsteemides, nende kasutamist toodetes ja esinemist Euroopa keskkonnas ning nende poolt inimtervisele ja ökosüsteemidele põhjustatavat kahju; |
| --- | --- |

94.

| 95. | toonitab hästi toimiva ja konkurentsivõimelise farmaatsia- ja meditsiiniseadmete sektori keskset tähtsust patsientidele ravimite kestliku kättesaadavuse ja ELi patsientidele kõrgetasemelise tervishoiu tagamisel; on veendunud, et komisjon peaks liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega peetava dialoogi hõlbustamiseks looma farmaatsiafoorumi, mille üle teostaks järelevalvet Euroopa Ravimiamet, et võimaldada põhjalikku arutelu näiteks küsimustes, mis seonduvad ravimite jätkusuutlikkusega ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtmisega tervishoiusüsteemides; rõhutab, et sellel foorumil tuleks arvesse võtta erinevaid riiklikke lähenemisviise hinnakujundusele ja hüvitamisele, samuti tervishoiusüsteemi investeeringutele ja korraldusele; |
| --- | --- |

95.

| 96. | peab riigihankeid tööstuse ümberkorraldamise peamiseks teguriks; palub komisjonil uurida, kuidas kasutada poliitikaeesmärkide saavutamiseks täielikult ära avaliku sektori kulutuste ja investeeringute finantsvõimendust, sealhulgas tugevdades kestlikkust ja muutes riigihanked liidu majanduse taastamise kavas keskse tähtsusega elemendiks, kuna need prioriseerivad ja soodustavad nõudlust ökoinnovaatiliste, kulutõhusate ja kestlike kaupade ning teenuste järele, võimaldavad võtmetähtsusega strateegiliste valdkondade, näiteks tervisega seotud toodete, põllumajanduse ja taastuvenergia tehnoloogiate ümberpaigutamist ning lühemaid ja kestlikumaid tarneahelaid; kutsub komisjoni ja ametiasutusi üles analüüsima tingimusi riigihangete kestlikkuse kohustuslikuks muutmiseks keskkonna-, sotsiaalsete ja eetiliste kriteeriumide alusel, sealhulgas CO2-jalajälg, ringlussevõetud materjalide sisaldus ja töötingimused kogu olelusringi vältel, samuti suurendama teadlikkust ning kasutada tõhusamalt olemasolevaid keskkonnasäästlike teenuste edendamise kavasid; nõuab, et VKEdel peaks olema õiglane võimalus riigihangetes osaleda; kutsub hankijaid üles kasutama süsteemset lähenemist, mis põhineb parimal hinna ja kvaliteedi suhtel, mitte toodete ja teenuste kestusel; julgustab neid kasutama sätet (võrgustiku sektori direktiivi artikkel 85), mis võimaldab neil pakkumusi tagasi lükata, kui kolmandatest riikidest pärit toodete osakaal ületab 50 % pakkumust moodustavate toodete koguväärtusest; |
| --- | --- |

96.

| 97. | tunnustab panust, mida standardimine on andnud Euroopa ühtsesse turgu ning suurenenud majanduslikku, ühiskondlikku ja keskkonnaalasesse heaolusse, sealhulgas tarbijate ja töötajate tervise ja ohutuse parandamisse; rõhutab vajadust arendada, hinnata ja kasutada harmoneeritud standardeid, et toetada tööstusharude toodete tootmist viisidel, mis on tõhusad, ohutud, ringluspõhised, kestlikud ja korratavad ning millega tagatakse kõrge kvaliteet; |
| --- | --- |

97.

| 98. | palub komisjonil võtta vastu tugeva võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate süsteemi, et analüüsida liidu õigusaktide ja vahendite eelnevat mõju ja võimalikke vajalikke investeeringuid, ning jälgida edusamme ja tulemusi, võttes arvesse VKEde mõõdet; rõhutab, et võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate süsteemis tuleks aluseks võtta eesmärgid, mis on konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt määratud; |
| --- | --- |

98.

| 99. | palub komisjonil tugevdada oma mõju hindamise tava ja tagada, et enne uute õigusaktide ettepanekute esitamist või uute meetmete vastuvõtmist viiakse ellu üksikasjalik mõjuhinnang võimalike vastavuskulude, tööhõivele avalduva toime ning Euroopa kodanikele, sektoritele ja ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele, tekkiva koormuse ja võimaliku kasu kohta; on veendunud, et ELi õigusaktide ja meetmete hindamine peaks rohkem keskenduma liikmesriikides rakendamisele ning selles tuleks analüüsida, mis juhtub siis, kui liidu õigusakte rakendatakse ja tõlgendatakse viisil, mis loob nii VKEdele kui ka suurematele ettevõtjatele ebavajalikke ja ootamatuid õiguslikke takistusi; kutsub komisjoni üles toetama regulatiivset sidusust ja tunnustama aruka reguleerimise eesmärki vähendada bürokraatlikku koormust, ilma et see kahjustaks õigusaktide tõhusust või langetaks sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, eriti kui traditsiooniline tööstus peab regulatiivsete otsuste tõttu kohanema; on veendunud, et digiteerimise ja CO2-heite vähendamise meetmed tuleks kavandada nii, et need pakuksid ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele, võimalusi ja vähendaksid mõjutatud sektori koormust; |
| --- | --- |

99.

| 100. | loodab, et tööstusstrateegia ei tekita ettevõtjatele, eriti VKEdele, tarbetut regulatiivset koormust ja et sellega rakendatakse põhimõtet „üks sisse, üks välja“, mille eesmärk on tuvastada olemasolevad sätted, mis tuleb kehtetuks tunnistada või läbi vaadata, kui uued sätted toovad kaasa vastavuskulud, tagades sel viisil, et vastavuskulud antud sektoris ei kasvaks, ilma et see piiraks kaasseadusandjate eelisõigusi; on seisukohal, et selline ettepanek peab olema tõenduspõhine, selle teemal tuleb põhjalikult konsulteerida, sellega tuleb tagada õigusaktide ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite tõhusus ning näidata Euroopa tegevuse selget kasu; on veendunud, et EL peaks proportsionaalsuse paremaks tagamiseks tugevdama oma põhimõtet „suurelt suurte asjadega, vähem väikeste asjadega“; |
| --- | --- |

100.

| 101. | rõhutab, et avalikul haldusel peaks olema keskne roll ettevõtlussõbraliku majanduskeskkonna tagamisel ja ettevõtjate halduskoormuse vähendamisel, tagades samal ajal liidu eetiliste, sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja läbipaistvuse standardite ning töötajate ohutuseeskirjade täieliku kohaldamise; on veendunud, et avalikus sektoris ja selle töötajate seas peaks soodustama e-valitsuse tööriistu, digitaalse innovatsiooni poliitikat ja digioskuste tugevdamist; palub komisjonil tagada valdkonnas riiklike ja piirkondlike parimate praktikate jagamine, pöörates erilist tähelepanu majanduse konkurentsivõime avalikule haldamisele; |
| --- | --- |

101.

| 102. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

102.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0124.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0102.

(5)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 124.

(6)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 163.

(7)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 55.

(8)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 21.

(9)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 28.

(10)  ELT C 482, 23.12.2016, lk 89.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/63

---

P9_TA(2020)0322

COVID-19 pandeemia välispoliitilised tagajärjed

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon COVID-19 puhangu välispoliitiliste tagajärgede kohta (2020/2111(INI))

(2021/C 425/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. aprilli 2020. aasta ühisteatist ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. aprilli 2020. aasta ühisteatist ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga (JOIN(2020)0011),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta laienemis- ja naabruspartneritele COVID-19 kriisi tingimustes (COM(2020)0163), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta laienemis- ja naabruspartneritele COVID-19 kriisi tingimustes (COM(2020)0163),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel. Komisjoni panus ELi ja Lääne-Balkani riikide juhtide 6. mai 2020. aasta kohtumise eel“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel. Komisjoni panus ELi ja Lääne-Balkani riikide juhtide 6. mai 2020. aasta kohtumise eel“ (COM(2020)0315),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 5. mail 2020 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust inimõiguste kohta koroonaviiruse pandeemia ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 5. mail 2020 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust inimõiguste kohta koroonaviiruse pandeemia ajal,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2532 (2020) vaenutegevuse lõpetamise kohta koroonaviirushaiguse (COVID-19) pandeemia tingimustes ja ÜRO peasekretäri António Guterresi toetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2532 (2020) vaenutegevuse lõpetamise kohta koroonaviirushaiguse (COVID-19) pandeemia tingimustes ja ÜRO peasekretäri António Guterresi toetamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ üleskutset uuesti hinnata ulatuslike majandussanktsioonirežiimide mõju COVID-19 pandeemia tingimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ üleskutset uuesti hinnata ulatuslike majandussanktsioonirežiimide mõju COVID-19 pandeemia tingimustes,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. juuni 2020. aasta ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. juuni 2020. aasta ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008),

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 1. aprillil 2020 ja 20. mail 2020 avaldatud ajakohastatud eriaruannet „Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic“ („Lühihinnang COVID-19/koroonaviiruse puhangut puudutavatele narratiividele ja desinformatsioonile“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 1. aprillil 2020 ja 20. mail 2020 avaldatud ajakohastatud eriaruannet „Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic“ („Lühihinnang COVID-19/koroonaviiruse puhangut puudutavatele narratiividele ja desinformatsioonile“),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 16. septembri 2020. aasta kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 16. septembri 2020. aasta kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2020. aasta suuniseid kriitilise tähtsusega Euroopa varade ja tehnoloogia kaitsmise kohta praeguses kriisiolukorras, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2020. aasta suuniseid kriitilise tähtsusega Euroopa varade ja tehnoloogia kaitsmise kohta praeguses kriisiolukorras,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuni 2020. aasta konsultatsiooniteadet „Uuendatud kaubanduspoliitika tugevama Euroopa nimel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuni 2020. aasta konsultatsiooniteadet „Uuendatud kaubanduspoliitika tugevama Euroopa nimel“,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa tiimi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19-ga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa tiimi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19-ga,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta kohtumise järeldusi taastekava ja mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta kohtumise järeldusi taastekava ja mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) kohta,

| — | võttes arvesse 28. juunil 2016 avaldatud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juunil 2016 avaldatud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2020. aasta järeldusi, milles sätestatakse ELi prioriteedid ÜROs ja ÜRO Peaassamblee 75. istungjärgul, teemal „Mitmepoolsuse ning tugeva ja tõhusa, kõigile kasu toova ÜRO toetamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2020. aasta järeldusi, milles sätestatakse ELi prioriteedid ÜROs ja ÜRO Peaassamblee 75. istungjärgul, teemal „Mitmepoolsuse ning tugeva ja tõhusa, kõigile kasu toova ÜRO toetamine“,

| — | võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee (EuroLat) kaasesimeeste 30. märtsi 2020. aasta deklaratsiooni COVID-19 pandeemia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee (EuroLat) kaasesimeeste 30. märtsi 2020. aasta deklaratsiooni COVID-19 pandeemia kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (1),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015. aastal, ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015. aastal, ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile humanitaarviisade küsimuses (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile humanitaarviisade küsimuses (2),

| — | võttes arvesse ELi 8. detsembri 2008. aasta suuniseid, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 8. detsembri 2008. aasta suuniseid, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni hea valimistava eeskirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni hea valimistava eeskirja,

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0204/2020),

| A. | arvestades, et COVID-19 on põhjustanud ülemaailmse pandeemia, mis mõjutab miljoneid inimelusid, põhjustades enneolematu ülemaailmse tervishoiu-, majandus-, sotsiaal- ja humanitaarkriisi, tekitades ülemaailmses juhtimises süsteemseid pingeid, millel on kaugeleulatuvad ja pikaajalised tagajärjed rahvusvahelistele suhetele, mis mõjutavad ELi välispoliitika ning julgeoleku ja kaitse põhiaspekte nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda; arvestades, et EL on olnud väärinfo ja küberrünnakute sihtmärk ning on toimunud muid pahatahtlikke sekkumisi kolmandate osaliste poolt eesmärgiga destabiliseerida ELi institutsioone ja liikmesriike; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et COVID-19 on põhjustanud ülemaailmse pandeemia, mis mõjutab miljoneid inimelusid, põhjustades enneolematu ülemaailmse tervishoiu-, majandus-, sotsiaal- ja humanitaarkriisi, tekitades ülemaailmses juhtimises süsteemseid pingeid, millel on kaugeleulatuvad ja pikaajalised tagajärjed rahvusvahelistele suhetele, mis mõjutavad ELi välispoliitika ning julgeoleku ja kaitse põhiaspekte nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda; arvestades, et EL on olnud väärinfo ja küberrünnakute sihtmärk ning on toimunud muid pahatahtlikke sekkumisi kolmandate osaliste poolt eesmärgiga destabiliseerida ELi institutsioone ja liikmesriike;

| B. | arvestades, et pandeemia mõjutab ebaproportsionaalselt vähimkaitstud riike ning arvestades, et mõned riigid maailmas ei ole reageerinud ega ole võtnud kiireid ja piisavaid julgeolekumeetmeid epideemia ohjeldamiseks; arvestades, et Hiina valitsus pisendas alguses COVID-19 puhangu tähtsust; arvestades, et narratiivid, milles rõhutatakse COVID-19 olukorrale viidates rohkem geograafilist kui meditsiinilist konteksti, on häbimärgistavad; arvestades, et viirus on tapnud kogu maailmas ligikaudu miljon inimest ja näidanud, et seda on võimalik kontrollida ja leevendada üksnes riikidevahelise koordineerimise ja solidaarsuse kaudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pandeemia mõjutab ebaproportsionaalselt vähimkaitstud riike ning arvestades, et mõned riigid maailmas ei ole reageerinud ega ole võtnud kiireid ja piisavaid julgeolekumeetmeid epideemia ohjeldamiseks; arvestades, et Hiina valitsus pisendas alguses COVID-19 puhangu tähtsust; arvestades, et narratiivid, milles rõhutatakse COVID-19 olukorrale viidates rohkem geograafilist kui meditsiinilist konteksti, on häbimärgistavad; arvestades, et viirus on tapnud kogu maailmas ligikaudu miljon inimest ja näidanud, et seda on võimalik kontrollida ja leevendada üksnes riikidevahelise koordineerimise ja solidaarsuse kaudu;

| C. | arvestades, et ELil on kohustus tegutseda ülemaailmse osalejana ja kohandada oma prioriteete ja poliitikat, sealhulgas välispoliitikat, kooskõlas muutuva geopoliitilise olukorraga maailmas ja üleilmse COVID-19 vastase võitlusega; arvestades, et EL peab tegutsema juhirollis prognoositaval viisil, kaitstes mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes jõupingutustes põhiõigusi ja õigusriiki, ning toimima vastavalt oma positsioonile ülemaailmses majanduses; arvestades, et COVID-19 kriis on tõstnud taas esile vajaduse tugevdada mitmepoolsust ja reeglitepõhist korda ülemaailmsete probleemide paremaks lahendamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELil on kohustus tegutseda ülemaailmse osalejana ja kohandada oma prioriteete ja poliitikat, sealhulgas välispoliitikat, kooskõlas muutuva geopoliitilise olukorraga maailmas ja üleilmse COVID-19 vastase võitlusega; arvestades, et EL peab tegutsema juhirollis prognoositaval viisil, kaitstes mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes jõupingutustes põhiõigusi ja õigusriiki, ning toimima vastavalt oma positsioonile ülemaailmses majanduses; arvestades, et COVID-19 kriis on tõstnud taas esile vajaduse tugevdada mitmepoolsust ja reeglitepõhist korda ülemaailmsete probleemide paremaks lahendamiseks;

| D. | arvestades, et pandeemia ning selle majanduslik ja sotsiaalne mõju võivad veelgi võimendada tajutavast ebavõrdsusest ja tõrjutusest tulenevaid poliitilisi mureküsimusi; arvestades, et ülemaailmne majanduslangus on eriti rängalt mõjutanud vähimkaitstud majandusi; arvestades, et COVID-19 puhang on kogu maailmas süvendanud püsivat ravimite puuduse probleemi, millel on drastilised tagajärjed arengumaade jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pandeemia ning selle majanduslik ja sotsiaalne mõju võivad veelgi võimendada tajutavast ebavõrdsusest ja tõrjutusest tulenevaid poliitilisi mureküsimusi; arvestades, et ülemaailmne majanduslangus on eriti rängalt mõjutanud vähimkaitstud majandusi; arvestades, et COVID-19 puhang on kogu maailmas süvendanud püsivat ravimite puuduse probleemi, millel on drastilised tagajärjed arengumaade jaoks;

| E. | arvestades, et pandeemia on raskendanud vähekaitstud inimeste kriitilist humanitaarolukorda eelkõige konfliktipiirkondades, põgenikelaagrites ja ebakindlates riikides, samuti põlisrahvaste kogukondades; arvestades, et EL on korranud ÜRO üleskutset kehtestada viivitamata ülemaailmne relvarahu ja leevendada pandeemiaga seotud sanktsioone, et tagada koroonaviiruse vastu võitlemiseks hädavajaliku varustuse tarnimine; arvestades, et sellest tulenevalt oleme tunnistajaks ülemaailmse vabaduse ja demokraatia vähenemisele, mis seab juba kriisis oleva mitmepoolse korra veelgi suurema surve alla; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pandeemia on raskendanud vähekaitstud inimeste kriitilist humanitaarolukorda eelkõige konfliktipiirkondades, põgenikelaagrites ja ebakindlates riikides, samuti põlisrahvaste kogukondades; arvestades, et EL on korranud ÜRO üleskutset kehtestada viivitamata ülemaailmne relvarahu ja leevendada pandeemiaga seotud sanktsioone, et tagada koroonaviiruse vastu võitlemiseks hädavajaliku varustuse tarnimine; arvestades, et sellest tulenevalt oleme tunnistajaks ülemaailmse vabaduse ja demokraatia vähenemisele, mis seab juba kriisis oleva mitmepoolse korra veelgi suurema surve alla;

| F. | arvestades, et vägivaldses suhtes olevad naised kogu maailmas olid sunnitud püsima kodus, olles seega pikema aja jooksul väärkohtleja meelevallas; arvestades, et perevägivalla abiliinid ja varjupaigad üle kogu maailma teatavad üha suurenevast abivajajate hulgast ning mitmes riigis on perevägivallast teatamise juhtumite ja hädaabikõnede arv alates suhtlemisdistantsi meetmete kehtestamisest kasvanud 25 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vägivaldses suhtes olevad naised kogu maailmas olid sunnitud püsima kodus, olles seega pikema aja jooksul väärkohtleja meelevallas; arvestades, et perevägivalla abiliinid ja varjupaigad üle kogu maailma teatavad üha suurenevast abivajajate hulgast ning mitmes riigis on perevägivallast teatamise juhtumite ja hädaabikõnede arv alates suhtlemisdistantsi meetmete kehtestamisest kasvanud 25 %;

| 1. | kinnitab, et COVID-19 pandeemia ülemaailmne puhang on rahvusvahelises keskkonnas pöördelise tähtsusega, mitmekordistab ohte ja kiirendab maailmakorras muutuste toimumist; rõhutab, kui oluline on tugevdada ELi sisemist vastupanuvõimet, arendada uusi partnerlusi ja tugevdada liidu mitmepoolsust toetavat seisukohta ülemaailmsel tasandil, võttes kindlameelseid ja kooskõlastatud välispoliitilisi meetmeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt, et on loodud Euroopa tiim ja koroonaviirusele ülemaailmse reageerimise algatus, mis aitavad partnerriikidel võidelda koroonaviiruse mõjuga piiriülesele koordineerimisele; väljendab heameelt ELi tegevuse koordineerimise üle G7, G20, ÜRO, Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), Maailma Toiduprogrammi ja teiste rahvusvaheliste partneritega, mis aitab edendada ühtset ja kaasavat ülemaailmset reageerimist pandeemiale, leevendada laiemat mõju ühiskonnale ja majandusele ning vähendada destabiliseerimise ohtu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks, et COVID-19 kriisi algetapis puudus ülemaailmne juhtimine ja koordineeritud rahvusvaheline reageerimine; mõistab hukka kriitilise tähtsusega teabe varjamise; on vastu isolatsionistlike lahenduste otsimisele; on kindlalt vastu autoritaarse natsionalismi kasvule, riigi rahastatud väärinfo levitamise kampaaniatele ja valepropaganda edendamisele, mis tekitab usaldamatust, õõnestab demokraatlikke ühiskondi ja rahvusvahelist koostööd ning tõstatab küsimusi ELi rolli kohta maailmas; toonitab, et ülemaailmne koostöö, kaasav ülemaailmne lähenemine ja kooskõlastamine on ülemaailmse tervisekriisi ja muude ülemaailmsete ohtude tõhusaks lahendamiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et vaatamata COVID-19 pandeemiale peaksid ELi partnerriigid õigusloomeprotsessi käigus jätkama reformidega, võtma korruptsioonivastast võitlust tõsiselt ning pühenduma inimõiguste ja vähemuste põhiõiguste austamisele ja rakendamisele kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustuste ja antud lubadustega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | taunib asjaolu, et mõned valitsused ja poliitilised juhid kogu maailmas kasutavad kriisi kui võimalust võtta endale liiga palju volitusi ja täita oma poliitilisi eesmärke, piirates inimõigusi, õõnestades demokraatlikke standardeid, nõrgendades õigusriiki, vähendades parlamentide rolli, piirates meediavabadust, õhutades vihkamist vähemuste vastu, korraldades desinformatsioonikampaaniaid ELi-meelsete reformide ja väärtuste vastu ning kahjustades rahvusvahelist koostööd; rõhutab, et mis tahes erakorraline seisukord peab sisaldama lõpetamisklauslit; tunneb muret selle pärast, et maailma eri linnades koroonaviiruse vastu protestivatesse meeleavaldustesse on sageli sisse imbunud äärmusrühmitusi, kes meeleavaldustega manipuleerivad, ja meeleavaldajad nimetavad viirust pettuseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et COVID-19 puhangu tagajärjed on teravdanud kogu maailmas sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust ning mõjutavad ebaproportsionaalselt kõige vaesemaid ja kõige ebasoodsamas olukorras olevaid, tõrjutud ja kaitseta ühiskonnarühmi, sealhulgas rändajaid; mõistab hukka COVID-19-ga nakatunute igasuguse tõrjumise ja diskrimineerimise ning kutsub kolmandaid riike ja ELi liikmesriike üles leevendama pandeemia sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles kriisi globaalset mõju arvestades 2016. aasta üldist strateegiat läbi vaatama, et kajastada neid geopoliitilisi muutusi, tagamaks, et ELi tegevus oleks strateegilisem ja et EL täidaks oma osa pärast Teist maailmasõda loodud reeglitepõhise mitmepoolse maailmakorra kaitsmisel, edendamisel ja arendamisel, ning võtma demokraatia toetamine ja inimõiguste kaitse Euroopa tiimi esmaseks eesmärgiks, kaasates selle ülesande täitmisse Euroopa Parlamendi oma olemasolevate demokraatia ja õigusriigi toetamise vahendite ja mehhanismidega; |
| --- | --- |

7.

Muutunud geopoliitiline tasakaal pärast COVID-19

| 8. | võtab murelikult teadmiseks, et geopoliitiline konkurents ja pinged on COVID-19 puhangu järel teravnenud ning tunnistab, et Euroopa Liit peab alles kinnitama oma positsiooni uues maailmakorras; nõustub, et COVID-19 järgne maailm on täiesti erinev ja sellel on kaugeleulatuvad tagajärjed ELi välispoliitikale, ning usub, et COVID-19 on kinnitanud vajadust tugevama ja tõhusama ELi välis- ja julgeolekupoliitika järele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt Atlandi-ülese partnerluse elavdamist, et võidelda tõhusamalt pandeemia ja muude suuremate rahvusvaheliste probleemide, näiteks kliimamuutuste vastu; tunnistab, et on vaja leida uus alus ELi ja USA vaheliseks koostööks, rõhutades vastastikust austust ja ühist tegevuskava, milles mitmepoolsus, rahvusvaheline õiglus, õigusriik ja inimõigused vastanduvad natsionalistlikele, autoritaarsetele ja hegemoonilistele ambitsioonidele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et selles muutuvas kontekstis peab EL võtma initsiatiivi ja näitama eeskuju, edendades mitmepoolseid lahendusi, tehes koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige ÜRO ja selle asutustega, Maailma Terviseorganisatsiooniga, Maailmapangaga, Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) ja rahvusvaheliste piirkondlike organisatsioonidega, nagu NATO, püüdes teha tihedamat koostööd sarnaselt meelestatud riikidega, sealhulgas lõunapoolkeralt, edendades koostööd demokraatlike režiimide vahel ja tugevdades demokraatlikke väärtusi; tuletab meelde, et pandeemia on rõhutanud vajadust teha koostööd, et leida ühiseid lahendusi kogu inimkonda puudutavatele probleemidele; |
| --- | --- |

10.

Ameerika Ühendriigid

| 11. | on mures selle pärast, et Ameerika Ühendriikide valitsus ei ole koostöövalmis, ei soovi võtta COVID-19 vastases võitluses juhtrolli ega osale vaktsiinidega seotud ühisalgatustes; on seisukohal, et alternatiivsed faktid ja valeteave, millega eitatakse pandeemia tõsidust, on ühises võitluses viiruse vastu väga eksitavad; nõuab, et nii EL kui ka USA tugevdaksid ühises võitluses COVID-19 pandeemia vastu koostööd ja solidaarsust teaduspõhise lähenemisviisi alusel, sealhulgas edendaksid õigeaegset teabevahetust ning vaktsiini ja strateegiliste meditsiiniseadmete teadus- ja arendustegevust, ning lahendaksid koos ka muid ülemaailmseid probleeme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | julgustab ametiasutusi võtma kasutusele head tavad Veneetsia komisjoni hea valimistava eeskirjast, mis sisaldab ka suuniseid valimiste korraldamiseks pandeemia ajal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et Atlandi-ülene koostöö on jätkuvalt ELi välispoliitika oluline tugisammas ning et see on ELi ja USA vastastikuste julgeoleku- ja kaubandushuvide seisukohast ülimalt oluline; väljendab jätkuvat toetust Atlandi-ülesele liidule ja tihedamale strateegilisele Atlandi-ülesele koostööle; peab kahetsusväärseks, et COVID-19 kriisi ajal võeti ilma ELiga konsulteerimata ühepoolseid meetmeid, nt ELi Schengeni alalt USAsse reisimise piirangud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab kahetsusväärseks USA ülemaailmse osaluse vähenemist ja USA valitsuse otsust lõpetada Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) rahastamine ja loobuda avatud taeva lepingust, samuti USA praeguse administratsiooni üldist suundumust distantseeruda mitmepoolsetest organisatsioonidest, mis on loodud reeglitel põhineva liberaalse maailmakorra kehtestamiseks, või neid õõnestada (näiteks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu puhul); |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et on vaja konsolideerida ja täiustada ELi ja USA koostööd, mis põhineb vastastikusel austusel ja ühisel tegevuskaval, et kaitsta mitmepoolsust, rahvusvahelist õigust, jagatud demokraatlikke väärtusi, õigusriiki ja inimõigusi; märgib, et maailmas, mida iseloomustab suurriikide vaheline konkurents, jagavad Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid ühiseid väärtusi, mis on seotud olemasolevate rahvusvaheliste struktuuridega, ning on praeguses ebastabiilses rahvusvahelises keskkonnas asendamatud partnerid; |
| --- | --- |

15.

Hiina

| 16. | märgib, et pärast COVID-19 puhangut on Hiina Rahvavabariik tugevdanud ülemaailmseid diplomaatilisi jõupingutusi, püüdes täita mitmepoolse süsteemi poliitilist vaakumit, mille on jätnud isolatsionistlikum USA, ja püüdes haarata alternatiivse juhtimismudeliga domineeriva maailmajõu positsiooni; tunneb muret Hiina Rahvavabariigi jõupingutuste pärast saavutada piirkonnas tugevam võim, mille tulemuseks on piirivaidlused paljude naaberriikidega ja riigi strateegiliste huvide edendamine mitmepoolsete organisatsioonide kaudu; on seetõttu mures võimaliku võimunihke pärast globaalpoliitikas seoses Hiina liidrite vahetusega; taunib asjaolu, et Hiina valitsus kasutas pandeemia puhkemist ära selleks, et suruda peale riiklikku julgeolekuseadust ja suruda maha demokraatiameelset liikumist Hongkongis, hoogustada Taiwani ähvardamist ja suurendada tegevust Tiibetis ja Lõuna-Hiina merel, samuti uiguuride jõhkrat tagakiusamist Xinyangis, ning mõistab hukka Hiina esindajate korduvad rünnakud ja surve liikmesriikide valitsustele ja demokraatlikult valitud poliitikutele ELis, näiteks Tšehhi Vabariigi presidendile ja Rootsi kultuuriministrile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et Hiina andis pärast COVID-19 puhangut viiruse vastu võitlemiseks erakorralist abi ja nendib kahetsusega, et osa sellest oli puudulik või kehva kvaliteediga; tunnistab siiski ka selgelt geopoliitiliselt ja geomajanduslikult motiveeritud jõupingutusi, mida toetavad „viirusediplomaatia“ ja „hunt-sõdalase diplomaatia“, ning humanitaarabi politiseerimist; mõistab hukka Hiina katsed kasutada seda „viirusediplomaatiat“ ELi vastu eesmärgiga luua endast maailmale heategija kuvand; peab kahetsusväärseks, et Hiina on isoleerinud WHOs Taiwani; kutsub liikmesriike üles toetama Taiwani kuulumist vaatlejana Maailma Terviseorganisatsiooni, maailma terviseassambleesse ja muudesse rahvusvahelistesse organisatsioonidesse, arvestades, et Taiwan on viiruse riigis tõhusalt kontrolli all hoidnud, kuid neid asjatundlikke teadmisi ja kogemusi ei saa praeguses tervisekriisis rahvusvahelisel tasandil kasutada; kiidab Taiwani ametiasutuste antud abi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on mures, et Hiina esialgses reaktsioonis COVID-19 pandeemia ülemaailmsele puhangule oli palju vigu ja puudus läbipaistvus, sealhulgas varjati probleemi ulatust, püüti manipuleerida ja teavet mitte anda, suhtlemine WHOga oli puudulik, esines tsensuuri, rikkumistest teatajate, inimõiguslaste ja kodanikest ajakirjanike mahasurumist, ähvardamist, tagakiusamist ja sunniviisilist kadumist ning kahtluste tekitamist COVID-19 ohvrite ametliku arvu suhtes, mis kõik on kahjustanud ELi suutlikkust COVID-19 kriisi ette näha, selleks valmistuda ja sellega toime tulla, ning see on läinud maksma inimelusid; nõuab seetõttu tungivalt, et Hiina valitsus teeks täielikku koostööd sõltumatu rahvusvahelise uurimisega COVID-19 päritolu kohta, ning kutsub liikmesriike üles töötama välja tervikliku lähenemisviisi Hiina tõusule ja kaitsma ELi strateegilist autonoomiat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et Euroopa reageeriks Hiina intensiivsemale laienemisele enim mõjutatud liikmesriikide ja ELi naabrite suunas; juhib tähelepanu sellele, et praegune kiirustamine pandeemia tekitatud majanduslanguse ohjeldamiseks annab Hiinale võimaluse teha strateegilisi investeeringuid peamistesse sektoritesse, nagu telekommunikatsioon, transport ja tehnoloogia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunneb muret võimaliku laenulõksu pärast, millesse Aafrika riigid võivad COVID-19 tagajärjel sattuda, samuti kolmandate riikide suureneva poliitilise ja majandusliku sõltuvuse pärast Hiinast, kuna neil on majanduslanguse tõttu raske Hiinalt algatuse „Üks vöönd, üks tee“ raames saadud laene tagasi maksta; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid aitaksid rahvusvahelistel foorumitel otsida otstarbekaid lahendusi kolmandate riikide võla vähendamiseks; nõuab, et EL ja liikmesriigid tagaksid, et humanitaarabiga seotud eranditel sanktsioonidest oleks viivitamatu ja praktiline tulemus, mis puudutab meditsiiniseadmete, -varustuse ja muu abi kiiret kohaletoimetamist asjaomastesse riikidesse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles neid muresid tunnistama, vaatama läbi ELi ja Hiina suhted ning looma samal ajal dialoogi, kaasatuse ning tõelise koostöö ja konkurentsi õhkkonna, mis põhineb uuel, sidusal ja jõulisemal strateegial, mida on kohandatud vastavalt muutunud geopoliitilisele ja geomajanduslikule maastikule, ning pikaajalisel Hiina-strateegial, milles EL ja liikmesriigid teevad võimaluse korral koostööd, vajadusel konkureerivad ja kui vaja, seisavad selle eest, et kaitsta Euroopa väärtusi ja huve; on seisukohal, et EL peaks uue strateegia raames püüdma teha tihedamat koostööd selle piirkonna samasuguse mõtteviisiga riikide ja teiste demokraatlike riikidega, sealhulgas India, Austraalia, Uus-Meremaa, Jaapan ja Lõuna-Korea ning tegema tööd Euroopa strateegia loomise nimel India ja Vaikse ookeani piirkonnas, seejuures tuleks täiel määral kasutada ELi Euroopa ja Aasia ühendamise strateegiat; |
| --- | --- |

21.

India

| 22. | märgib murelikult, et paralleelselt COVID-19 epideemia laienemisega Indias, kus praeguseks on registreeritud üle 90 000 surma, jätkuvad poliitilised repressioonid inimõiguste ja isikuvabaduste kaitsjate vastu kogukondlike pingete taustal, ning peab hädavajalikuks võtta see teema järgmise ELi ja India kõrgetasemelise dialoogi päevakorda; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab ELi ja India strateegilise partnerluse tähtsust, vajadust seda väärtustada ning teha koostööd stabiilsuse ja turvalisuse nimel, eriti India ookeanis ja Vaikse ookeani piirkonnas; |
| --- | --- |

23.

Venemaa

| 24. | väljendab sügavat muret Venemaa Föderatsiooni süstemaatiliste katsete pärast õõnestada ELi ühtsust ja selle reageerimist kriisidele, tekitada usaldamatust ELi ning Lääne-Balkani ja idapartnerluse riikide vahel väärinfo levitamise kampaaniate intensiivistamise kaudu alates COVID-19 pandeemia puhkemisest, ja küberrünnakute pärast teadusasutuste vastu, samuti humanitaarabi politiseerimise pärast; tunnustab Euroopa välisteenistust ja idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni osakonda nende jõupingutuste eest Venemaaga seotud meediaväljaannete väärinfokampaaniate tuvastamisel ja mahasurumisel mitmes liikmesriigis ning kutsub komisjoni üles suurendama oma jõupingutusi ja rahastamist Venemaa libauudiste vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunnistab Venemaa pakkumise selget geopoliitilist ja geomajanduslikku mõõdet, mida toetab nn viirusdiplomaatia ja narratiivide kokkupõrge; võtab murelikult teadmiseks, et Venemaa võtab rahvusvahelisel areenil teatavaid kindlaid meetmeid, et edendada omaenda geopoliitilist tegevuskava; nõuab, et EL ei jätaks seda tähelepanuta ja hoiaks päevakorras konfliktid, millest Venemaa on huvitatud, näiteks Valgevene, Ukraina, Gruusia, Krimmi, Süüria ja Liibüa konfliktid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab sügavat muret Venemaa katsete pärast kasutada pandeemiat selleks, et riigis inimõiguste ruumi veelgi ahendada, toetada autoritaarseid režiime ja jätkata oma agressiivset välispoliitikat; rõhutab, et me ei tohi lubada Venemaa-sugustel riikidel kasutada kriisi selleks, et juhtida tähelepanu kõrvale nende olulistelt siseriiklikelt probleemidelt; tunneb muret põhiseaduse referendumi pärast, millega Venemaa president kasutas praegust kriisi oluliste põhiseaduse muudatuste vastuvõtmiseks, et pikendada ja kindlustada oma autoritaarset võimu Venemaal; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mõistab hukka Aleksei Navalnõi mõrvakatse ja nõuab, et viivitamata toimuks Aleksei Navalnõi mürgitamise sõltumatu ja läbipaistev uurimine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub Venemaad üles heas usus ja rahvusvahelise reeglitepõhise korra raames mõistlikult panustama ülemaailmsesse kriisile reageerimisse; on mures praegu kasutusel oleva Venemaa uue vaktsiini tõhususe ja ohutuse pärast; tuletab meelde, et Venemaalt tarnitud meditsiinitoodete kvaliteet oli mõnel juhul väga madal ja seetõttu olid need ebatõhusad; |
| --- | --- |

28.

Jõulisem ELi välispoliitika, et kaitsta Euroopa huve, väärtusi ja mitmepoolset maailmakorda

| 29. | tunnistab, et COVID-19 pandeemia tagajärjed võivad põhjustada ülemaailmseid julgeoleku-, sotsiaalmajanduslikke, keskkonna-alaseid ja poliitilisi riske ning on mures asjaolu pärast, et ülemaailmsed suurjõud nagu Hiina ja Venemaa olid valmis kriisi oskuslikult ära kasutama, et lüüa kõikuma mitmepoolsete organisatsioonide poolt toetatud reeglitepõhine maailmakord; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et mitmepoolne reeglitepõhine maailmakord on ülemaailmse rahu, õigusriigi ja demokraatia jaoks hädavajalik; on veendunud, et geopoliitilisel ELil peab olema koos sama mõtteviisiga partneritega kindlam roll selle kaitsmisel ja taastamisel; on veendunud, et EL peab otsima võimalusi võimude vaheliste pingete leevendamiseks, eriti kui need pinged pärsivad mitmepoolset tegevust; märgib, et COVID-19 kriis on näidanud nii vajadust tugevdada mitmepoolset koostööd, eriti tervishoiu ülemaailmses juhtimises, kui ka vajadust reformida rahvusvahelisi institutsioone; kutsub ELi liikmesriike ning komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles töötama välja ELi mitmepoolsuse tegevuskava, et edendada ja algatada mitmepoolsete organisatsioonide struktuurireforme; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab, et uuritaks, kas on võimalik luua uus foorum mitmepoolse koostöö tegemiseks lääneliitlaste vahel, st ELi, USA, Jaapani, Kanada, Lõuna-Korea, Austraalia ja Uus-Meremaa vahel, tuginedes mitmepoolse strateegilise ekspordikontrolli kooskõlastuskomitee (Coordinating Committee for Multilateral Strategic Export Controls) pärandile; rõhutab, et see uus komitee peaks olema pädev jälgima ja kontrollima tehnoloogia eksporti, kaubandusvooge ja tundlikke investeeringuid probleemsetesse riikidesse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et ELi geopoliitilisi ambitsioone tuleb toetada piisavate eelarveeraldistega tulevases mitmepoolses finantsraamistikus, ning peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu on teinud ettepaneku kärpida välispoliitika vahendite eelarveridu; nõuab, et mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2021–2027 tugevdataks ELi välistegevuse eelarvet ning tagataks piisavad rahalised vahendid, et ELil oleksid vajalikud ressursid oma naabruses probleemide lahendamiseks ja COVID-19 geopoliitiliste tagajärgedega tegelemiseks ning selleks, et täita liidu eesmärk saada vastutustundlikuks geopoliitiliseks osalejaks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et ainult tugev ja ühtsem EL, millel on avatud strateegiline autonoomia ning mida toetavad piisav ja usaldusväärne sõjaline võimekus, samuti vahendid ja mehhanismid partnerite toetamiseks, saab täita uues geopoliitilises keskkonnas jõulist rolli ja viia ellu tugevat välispoliitikat, ning on veendunud, et liikmesriigid peaksid andma komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale tugevamad ja selgelt määratletud volitused ELi nimel kõnelemiseks, näiteks luues mitmepoolsetes organites Euroopa koha; kiidab heaks eesistuja Charles Micheli järelduse, et „liidu strateegilise autonoomia suurendamine on äärmiselt oluline“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | usub, et teatavates välispoliitika valdkondades kehtiva ühehäälsuse nõude kaotamine aitaks ELil rakendada tõhusamat ja proaktiivsemat välispoliitikat, mis võimaldaks paremini eriolukordadele kiiresti reageerida; palub nõukogul või Euroopa Ülemkogul järgida komisjoni ja Euroopa Parlamendi üleskutset minna vähemalt inimõiguste või sanktsioonide küsimuses üle kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele, kohaldades üleminekuklauslit; rõhutab, et ELi finantsvõimendus on suurim siis, kui liikmesriigid tegutsevad üheskoos ühtse liiduna; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab relvajõudude olulist rolli COVID-19 pandeemia ajal; tunneb heameelt, et sõjavägi toetas tsiviilelanike abistamise operatsioone, eelkõige välihaiglatega, patsientide transpordiga ning varustuse jaotamisega, ning usub, et liikmesriikide relvajõudude põhjalikum ühisoperatsioon ja koordineerimine olemasolevates raamistikes, nagu alalise struktureeritud koostöö projekt Euroopa meditsiinistaap, või uutes raamistikes, nagu sõjaväehaiglarongid, võiks suurendada tõhusust ja aidata kaasa ELi valmisolekule pandeemiatega võitlemiseks; tunnistab vajadust, et sõjaväelased oleksid kaaskodanike toetuseks ja selliste oluliste ülesannete täitmiseks piisavalt koolitatud, ette valmistatud ja varustatud; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunnistab vajadust vaadata läbi ELi julgeoleku- ja kaitsestrateegiad, et arendada strateegilist autonoomiat, sealhulgas tervishoiuvaldkonnas, olla paremini ette valmistatud ja vastupanuvõimelisem uute ja hübriidohtude ja tehnoloogiate suhtes, mis on muutnud sõjapidamise olemuse vähem tavapäraseks ja vaidlustanud sõjaväe traditsioonilise rolli, ning tuleviku suhtes, kus Venemaa ja Hiina on muutumas jõulisemaks; rõhutab, et on vaja tugevdada sõjaväelist liikuvust, et aidata liikmesriikidel võimaliku tulevase konflikti korral kiiremini ja tõhusamini tegutseda; rõhutab, et tulevastes julgeoleku- ja kaitsealastes strateegilistes suunistes tuleks neid arenguid kajastada ja võtta arvesse COVID-19 laiemat geopoliitilist mõju ning käsitleda kõiki ohte, nagu uued pandeemia-, keemilised, bioloogilised, kiirgus- ja tuumaohud ning välised sekkumised, sealhulgas väärinfo või küberrünnakud; on veendunud, et arvestades uut poliitilist tasakaalu ja rahvusvahelise julgeolekukeskkonna võimalikku halvenemist pärast COVID-19, ei tohi ELi kaitse-eelarvet üldiselt ja eelkõige sõjaväelise liikuvuse eelarvet kärpida; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toetab vajadust jätkata, tugevdada ning vajaduse korral koordineerida koostööd ELi ja NATO vahel, sealhulgas Euro-Atlandi katastroofidele reageerimise koordineerimiskeskuse (EADRCC) või NATO sõjaväemeditsiini tippkeskuse tegevust, samuti võidelda COVID-19-ga seotud väärinfo levitamisega ja küberrünnakutega; nõuab, et toimuks tihe koordineerimine Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA) ja amet pakuks tuge ning et tehtaks koostööd sõjalise võimekuse kavandamise ja arendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab uut institutsioonilist lähenemisviisi strateegilisele kommunikatsioonile, et tulla toime lääne liberaalseid demokraatiaid ohustavate probleemide ja riskidega, ning ELi kommunikatsioonistrateegiate laiendamist ja ajakohastamist, et ELi väärtused ja tegevus oleks nii ELis kui ka väljaspool, eriti naaberpiirkondades piisavalt nähtav; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus tugevdaks veelgi oma suutlikkust võidelda pahatahtliku välissekkumise ning väärinfo, hübriidsõja, propaganda ja spionaaži vastu, moodustaks selleks muu hulgas spetsiaalsed strateegilise kommunikatsiooni rakkerühmad, mis keskenduksid tegevustele, mis levivad a) Hiinast ja b) Lähis-Idast, sh Iraanist, ning näeks ette rahalised tagajärjed riikidele ja valitsusvälistele osalejatele, kes levitavad ELi ja selle liikmesriikide killustamiseks ja kahjustamiseks tahtlikult väärinfot; kinnitab veel kord oma pühendumust töötada välja seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud kooskõlastatud raamistikud ning parandada ELi tasandil kooskõlastamist ja teabe jagamist liikmesriikide vahel, et võidelda väärinfo vastu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunnustab EUvsDisinfo tööd ning kodanikuühiskonna, rohujuure tasandi organisatsioonide, sõltumatute ajakirjanike ja meediaorganisatsioonide rolli võitluses väärinfo vastu; rõhutab, kui oluline on ELi põhimõtteline hoiak võitluses desinformatsiooni vastu, mis on seotud COVID-19 viiruse levikuga ja küberrünnetega kriitilise tähtsusega taristu vastu; kutsub sotsiaalmeedia platvorme üles tegutsema ennetavalt ja võtma meetmeid, et hoida ära COVID-19 viirusega seotud väärinfo ja vihakõne levikut, ning investeerima küberkuritegude vastasesse võitlusesse ja suurendama teadlikkust sellest kasvavast ohust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et ELil on ligi 500 miljoni inimesega suurim ülemaailmne tarbijaturg, mis annab talle maailmas märkimisväärse mõjuvõimu, ning on veendunud, et komisjon peaks geopoliitilisel tasandil seda mõjuvõimu ELi huvide kaitsmiseks kasutama, sh kaubanduspoliitika kaudu, kui teised riigid ei ole valmis järgima inimõigusi, õigusriiki või rahvusvahelisi lepinguid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et COVID-19 pandeemia on näidanud, et tuleb vähendada ELi sõltuvust kolmandatest riikidest teatavates strateegilistes ja elulise tähtsusega sektorites nagu tervishoid, ning toetab kindlalt kõige olulisemate tarneahelate mitmekesistamist ja ümberpaigutamist; juhib tähelepanu sellele, et COVID-19 on tõstnud esile vastastikuse seotuse ja sõltuvuse nõrgad kohad ning toonud kaasa kasvava protektsionismi; rõhutab seetõttu, kui oluline on leida õige tasakaal meie väärtusahelate vastupanuvõime parandamise, mis on vajalik strateegilise autonoomia saavutamiseks, ELi ülemaailmse konkurentsivõime tugevdamise ja võimalikult avatud kaubandussuhete säilitamise vahel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde oma tungivat nõudmist luua enne 2020. aasta lõppu inimõiguste tõsiste rikkumistega tegelemiseks kogu maailmas rakendatav tugev sanktsioonirežiim, mis oleks ELi versioon nn Magnitski aktist; rõhutab, et see peaks sanktsioonide kehtestamise kriteeriumina hõlmama kõrgetasemelise korruptsiooni juhtumeid; väljendab heameelt president Ursula von der Leyeni teate üle, et komisjon esitab peagi ettepaneku, ning kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma ülemaailmse ELi inimõiguste sanktsioonide mehhanismi vastu otsusega, mis on seotud liidu strateegiliste huvide ja eesmärkidega vastavalt ELi lepingu artikli 22 lõikele 1; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunneb tõsist muret COVID-19 pandeemia ebaproportsionaalse negatiivse mõju pärast rändajatele ja pagulastele; nõuab tungivalt, et valitsused tugineksid oma välispoliitikas pandeemiale reageerimisel inimõiguste ja -väärikuse austamisele ning otsiksid lahendusi, milles arvestaks rändajate ja pagulaste kaitsetu olukorra ja nende vajadusega kaitse järele, kooskõlas solidaarsuse ja partnerluse põhimõtetega, ning tagades rändeks piisavad ja ligipääsetavad seaduslikud lahendused; rõhutab, kui oluline on tagada varjupaigaõigus kogu maailmas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub ELi üles osalema ülemaailmses kampaanias, et propageerida ÜRO soovitusi vähendada kinnipeetavate arvu, rakendades madala riskiastmega õigusrikkujate ennetähtaegse, ajutise või ajutise vabastamise kavasid; nõuab eelkõige, et vabastataks kõik isikud, kes on kinni peetud kriitiliste või lahknevate seisukohtade väljendamise või inimõigustega kaitsmise eest, ning pooldab sisserändajate kinnipidamisasutuste ja suletud pagulaslaagrite kasutamise vähendamist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tunnistab naiste otsustavat rolli COVID-19 kriisiga toimetulemisel ja pandeemia soolist mõju; on jätkuvalt sügavalt mures enneolematu lõivu pärast, mille COVID-19 kriis on toonud kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele kogu maailmas seoses nii kodu- kui ka riikliku hoolduse ebavõrdse jaotusega, kus naised moodustavad umbes 70 % kogu maailma tervishoiutöötajast, ning nõuab, et kogu maailmas võetaks pandeemiale reageerides arvesse naiste ja tõrjutud rühmade vajadusi, kuna nad on ikka veel harva esindatud läbirääkimistel, kus arutatakse kriisile reageerimist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on veendunud, et inimõigustel põhinev reageerimine COVID-19 pandeemiale on kõige tõhusam, kaasavam ja jätkusuutlikum lähenemisviis praeguse kriisi ohjamiseks; tuletab meelde, et kolmandate riikide reageerimisel COVID-19 kriisile ei tohi rikkuda inimõigusi ega rahvusvahelist õigust ning peab piirduma rangelt vajalike ja proportsionaalsete meetmetega, mida tuleb korrapäraselt kontrollida ja ajaliselt piirata; kutsub ELi delegatsioone üles jälgima tähelepanelikult ülemaailmset inimõiguste olukorda, tuvastama suundumusi ja toetama rahvusvahelisi, piirkondlikke ja kohalikke organisatsioone, kodanikke ja kodanikuühiskonda nende jõupingutustes pöörata tagasi COVID-19 kriisi negatiivne mõju inimõigustele kogu maailmas; palub komisjonil tagada, et COVID-19 tagajärjed ei kahjustaks ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas (2020–2024) juba sätestatud ELi väärtuste ja inimõigustega seotud kohustuste elluviimist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et ELi juhtimine ja toetus on strateegilist tähtis liidu naabruses nii idas, lõunas kui ka Arktika piirkonnas, aidates naabritel COVID-19 pandeemiaga võidelda; nõuab, et naabruses toetataks rohkem demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ja reforme; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et EL peab andma Lääne-Balkani riikidele, kes ei ole veel ELi liikmed, õiglase võimaluse ELiga ühinemiseks ning et EL peab tugevdama jõupingutusi sellesse piirkonda investeerimiseks; rõhutab, et hoolimata käimasolevast pandeemiast jätkatakse ELi laienemisprotsessi ja EL keskendub endiselt Lääne-Balkani reformiprotsesside toetamisele; kiidab komisjoni finantsabi algatust ja Lääne-Balkani riikide kaasamist ELi ühisesse meditsiiniseadmete hankesse, et toetada neid riike COVID-19 pandeemia vastu võitlemisel; nõuab kõigi Lääne-Balkani riikide kaasamist ELi solidaarsusfondi ja kordab, et meie partneritele antava abiga peab kaasnema jõuline teavituskampaania; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et COVID-19 kriis võib destabiliseerida Aafrika riike, kellel on sageli habras tervishoiutaristu ja suured võlad, toimides sel viisil konflikti mitmekordistava tegurina; nõuab, et ELi ja Aafrika koostööd tugevdataks ja koordineeritaks tõhusamalt, laiendataks erainvesteeringuid, tugevdataks finantsabi ja taastekavu ning pakutaks alternatiivi Hiina investeeringutele; nõuab, et EL jätkaks tõhustatud dialoogi, mis viiks ELi ja Aafrika tippkohtumiseni ning töötaks selle nimel, et Aafrikast saaks ELi pikaajaline, usaldusväärne ja lähedane partner; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et sanktsioonid ei tohiks takistada ulatuslikku reageerimist COVID-19 pandeemiale; rõhutab, et Iraani erijuhul tuleb kaubavahetust toetava rahastamisvahendi (INSTEX) kohaldamisala laiendada ja et seda mehhanismi tuleks kasutada meie humanitaarmeetmete tõhustamiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toonitab, et lisaks pidevale võitlusele relvastatud terrorirühmituste, sealhulgas džihaadivõitlejate vastu peavad ELi partnerid Saheli-Sahara ja Aafrika Sarve piirkonnas tegelema COVID-19 pandeemia enneolematute tagajärgedega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on seisukohal, et ELi suhted Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega on strateegilise ja ülisuure tähtsusega; rõhutab, et Ladina-Ameerika on üks piirkondadest, mida COVID-19 pandeemia kõige rängemini tabas; kutsub komisjoni üles jätkama koostööd Ladina-Ameerika riikidega, seadma sisse tõhustatud koostöö COVID-19 probleemi lahendamiseks, aitama neid riike taastamiskavades ja toetama neid poliitiliselt, et vältida nende liigset sõltuvust teiste geopoliitiliste osalejate abist; nõuab, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid viiksid ellu kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärke ning juhinduksid neist majanduse taastamisel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et praegune COVID-19 pandeemia on avaldanud negatiivset mõju käimassolevatele ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidele, eelkõige ELi väljaõppemissioonidele sellistes kohtades nagu Mali, Somaalia ja Kesk-Aafrika Vabariik; tuletab meelde, et Euroopa kohalolek ja usaldusväärne pühendumus on COVID-19 pandeemia humanitaarsete ja sotsiaalmajanduslike tagajärgede leevendamisel ülioluline; nõuab konfliktide ennetamiseks või leevendamiseks loodud ÜJKP missioonide tugevdamist, seda eriti ELi vahetus naabruses, et aidata stabiliseerida juba niigi ebakindlaid olusid ning vältida konfliktide ja vägivalla taaspuhkemist COVID-19 põhjustatud täiendavate pingete tõttu; kutsub liikmesriike üles tegema selliste missioonide ja operatsioonide jaoks kättesaadavaks rohkem tsiviil- ja sõjalisi töötajaid ning nõuab sellega seoses ka Euroopa rahutagamisrahastu kiiret vastuvõtmist; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus töötaks ÜJKP missioonide ja operatsioonide vastupidavuse ja kestlikkuse tagamiseks selliste kriiside ajal nagu COVID-19 pandeemia; rõhutab, et sellises olukorras on tähtis säilitada ÜJKP missioonide ja operatsioonide järjepidevus; nõuab, et uuritaks põhjalikult COVID-19 mõju ÜJKP operatsioonide ja missioonide ettevalmistusele, valmisolekule, vägede moodustamisele, töötajate turvalisusele ning järjepidevusele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles integreerima ELi välis- ja julgeolekupoliitikasse soolise võrdõiguslikkuse, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja valdkonnaülese perspektiivi, sealhulgas võrdse ja mitmekesise esindatuse, ning tunnustama naiste ja teiste tõrjutud rühmade erinevaid kogemusi, kellele see pandeemia avaldas kahjulikku mõju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | usub kindlalt, et kliimamuutuste alane koostöö võiks olla alus laiemale ülemaailmsele koostööle vastuseks COVID-19-le, tugevdades mitmepoolset süsteemi ja taastades usku reeglipõhise korra vajadusse; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on arvamusel, et COVID-19 kriis on juhtinud tähelepanu meie liidu teatavatele kitsaskohtadele ning näidanud, kui väga on vaja tulemuslikku, tõhusat ja autonoomset liitu, nii siseselt kui ka maailma areenil, ja mehhanisme kriiside ennetamiseks ja nendega toimetulekuks, sh rahastamisvahendeid; on veendunud, et Euroopa tulevikku käsitlev konverents on hea platvorm, mille toel jätkata ELi välispoliitikas tõhusama otsustusprotsessi loomist; on seetõttu võtnud kindlalt sihiks, et konverentsi tuleb alustada niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib COVID-19 mõju vähemkaitstud piirkondadele, sealhulgas konfliktipiirkondadele ja vähim arenenud riikidele; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegutseks kohalike ja piirkondlike relvarahude ja vaherahu sõlmimise nimel ning toetaks ÜRO peasekretäri António Guterresi ülemaailmse relvarahu algatust; tuletab meelde, et abi andmisel tuleb erapooletuse ja neutraalsuse humanitaarpõhimõtteid, sealhulgas reageerida COVID-19-ga seotud vajadustele; nõuab, et EL kaitseks humanitaarabi kättesaadavust kaugetes konfliktipiirkondades ja edendaks humanitaarkoridoride loomist; rõhutab, et igasugune välistegevus konfliktidest mõjutatud riikides peab põhinema konfliktitundlikul riskide ja kaitsetuse hindamisel, sealhulgas seoses naiste tulevikuväljavaadetega ja erilise tähelepanu pööramisega rahuloomele; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunneb heameelt selle üle, et EL ei nõustu vaktsiini-natsionalismiga; kordab, et ELil on juhtroll, et hõlbustada kogu maailma inimeste jaoks õiglast juurdepääsu vaktsiinidele; kutsub komisjoni üles tegema koostööd oma rahvusvaheliste partneritega, tagamaks, et kedagi ei jäetaks kõrvale, kui vaktsiin on kättesaadavaks tehtud; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(2)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 11.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/73

---

P9_TA(2020)0323

Arengu tulemuslikkuse ja abi tõhususe parandamine

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon arengu tulemuslikkuse ja abi tõhususe parandamise kohta (2019/2184(INI))

(2021/C 425/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 25.–27. septembril 2015. aastal toimunud kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ ning eelkõige selles sätestatud 17. kestliku arengu eesmärki, millega pannakse ÜRO liikmesriikidele kohustus tugevdada tegevuskava rakendamise meetodeid ja taaselustada ülemaailmne kestliku arengu partnerlus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 25.–27. septembril 2015. aastal toimunud kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ ning eelkõige selles sätestatud 17. kestliku arengu eesmärki, millega pannakse ÜRO liikmesriikidele kohustus tugevdada tegevuskava rakendamise meetodeid ja taaselustada ülemaailmne kestliku arengu partnerlus (1),

| — | võttes arvesse Addis Abeba tegevuskava – lõppdokumenti, mis võeti vastu arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil (mis peeti Etioopias Addis Abebas 13.–16. juulil 2015) ning mille ÜRO Peaassamblee kiitis heaks oma 27. juuli 2015. aasta resolutsioonis 69/313, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Addis Abeba tegevuskava – lõppdokumenti, mis võeti vastu arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil (mis peeti Etioopias Addis Abebas 13.–16. juulil 2015) ning mille ÜRO Peaassamblee kiitis heaks oma 27. juuli 2015. aasta resolutsioonis 69/313,

| — | võttes arvesse ÜRO arengu rahastamise asutustevahelise töörühma 2019. aasta aruannet kestliku arengu rahastamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arengu rahastamise asutustevahelise töörühma 2019. aasta aruannet kestliku arengu rahastamise kohta (2),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP 21) sõlmitud Pariisi kokkulepet ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimuvat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP 11), mis peeti 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal Pariisis (Prantsusmaal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP 21) sõlmitud Pariisi kokkulepet ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimuvat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP 11), mis peeti 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal Pariisis (Prantsusmaal),

| — | võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni (mis võeti vastu 2005. aastal abi tõhususe teemal peetud teisel kõrgetasemelisel foorumil), Accra tegevuskava (mis võeti vastu 2008. aastal abi tõhususe teemal peetud kolmandal kõrgetasemelisel foorumil Accras (Ghanas)) ning 2011. aasta detsembris Busanis (Korea Vabariigis) abi tõhususe teemal peetud neljandat kõrgetasemelist foorumit, mille tulemusena algatati tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus (GPEDC), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni (mis võeti vastu 2005. aastal abi tõhususe teemal peetud teisel kõrgetasemelisel foorumil), Accra tegevuskava (mis võeti vastu 2008. aastal abi tõhususe teemal peetud kolmandal kõrgetasemelisel foorumil Accras (Ghanas)) ning 2011. aasta detsembris Busanis (Korea Vabariigis) abi tõhususe teemal peetud neljandat kõrgetasemelist foorumit, mille tulemusena algatati tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus (GPEDC),

| — | võttes arvesse 2016. aasta novembris ja detsembris Nairobis (Keenias) toimunud GPEDC teise kõrgetasemelise kohtumise Nairobi lõppdokumenti (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta novembris ja detsembris Nairobis (Keenias) toimunud GPEDC teise kõrgetasemelise kohtumise Nairobi lõppdokumenti (3),

| — | võttes arvesse GPEDC kõrgetasemelist kohtumist 13.–14. juulil 2019, mis toimus New Yorgis ÜRO kestliku arengu kõrgetasemelise poliitilise foorumi raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse GPEDC kõrgetasemelist kohtumist 13.–14. juulil 2019, mis toimus New Yorgis ÜRO kestliku arengu kõrgetasemelise poliitilise foorumi raames,

| — | võttes arvesse 26.–27. märtsil 2019 Kampalas (Ugandas) toimunud ülemaailmse partnerluse 2019. aasta kõrgema taseme kohtumise 17. juhtkomitee koosolekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26.–27. märtsil 2019 Kampalas (Ugandas) toimunud ülemaailmse partnerluse 2019. aasta kõrgema taseme kohtumise 17. juhtkomitee koosolekut,

| — | võttes arvesse GPEDC 2019. aasta aruannet arengukoostöö tulemuslikumaks muutmise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse GPEDC 2019. aasta aruannet arengukoostöö tulemuslikumaks muutmise kohta (4),

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles vaesuse vähendamist ja kaotamist nimetatakse ELi arengupoliitika põhieesmärgina ning nõutakse, et liit ja selle liikmesriigid täidaksid kohustusi, mille nad on võtnud ÜROs ja teistes pädevates organisatsioonides, ning võtaksid arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida nad rakendavad ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles vaesuse vähendamist ja kaotamist nimetatakse ELi arengupoliitika põhieesmärgina ning nõutakse, et liit ja selle liikmesriigid täidaksid kohustusi, mille nad on võtnud ÜROs ja teistes pädevates organisatsioonides, ning võtaksid arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida nad rakendavad ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid,

| — | võttes arvesse 30. juuni 2017. aasta Euroopa uut arengukonsensust (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. juuni 2017. aasta Euroopa uut arengukonsensust (5),

| — | võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, mis võeti vastu 2007. aasta detsembris Lissabonis toimunud ELi ja Aafrika riikide teisel tippkohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, mis võeti vastu 2007. aasta detsembris Lissabonis toimunud ELi ja Aafrika riikide teisel tippkohtumisel,

| — | võttes arvesse 29.–30. novembril 2017 toimunud Aafrika Liidu ja ELi viiendat tippkohtumist ja tippkohtumise deklaratsiooni „Investing in Youth for Accelerated Inclusive Growth and Sustainable Development“ (Investeerimine noortesse hoogsama kaasava majanduskasvu ja kestliku arengu nimel) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29.–30. novembril 2017 toimunud Aafrika Liidu ja ELi viiendat tippkohtumist ja tippkohtumise deklaratsiooni „Investing in Youth for Accelerated Inclusive Growth and Sustainable Development“ (Investeerimine noortesse hoogsama kaasava majanduskasvu ja kestliku arengu nimel) (6),

| — | võttes arvesse ELi üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 2016. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 2016. aasta juunis,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi ühise kavandamise tõhustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi ühise kavandamise tõhustamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. mai 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad 2019. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule ELi arenguabi eesmärkide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. mai 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad 2019. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule ELi arenguabi eesmärkide kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa arengualase finantsstruktuuri kõrgetasemelise eksperdirühma 2019. aasta oktoobri aruannet „Europe in the World – the future of European financial architecture for development“ (Euroopa maailmas – Euroopa arengualase finantsstruktuuri tulevik) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengualase finantsstruktuuri kõrgetasemelise eksperdirühma 2019. aasta oktoobri aruannet „Europe in the World – the future of European financial architecture for development“ (Euroopa maailmas – Euroopa arengualase finantsstruktuuri tulevik) (8),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. märtsi 2015. aasta töödokumenti „ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistiku käivitamine“ (SWD(2015)0080) ning nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi tulemuste raamistiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. märtsi 2015. aasta töödokumenti „ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistiku käivitamine“ (SWD(2015)0080) ning nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi tulemuste raamistiku kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu strateegilist kava 2016–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu strateegilist kava 2016–2020,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2018. aasta teatist uue Euroopa–Aafrika kestliku investeerimise ja töökohtade loomise alliansi kohta (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2018. aasta teatist uue Euroopa–Aafrika kestliku investeerimise ja töökohtade loomise alliansi kohta (COM(2018)0643),

| — | võttes arvesse komisjoni Aafrika maapiirkondade rakkerühma 2019. aasta märtsi lõpparuannet „Aafrika–Euroopa tegevuskava maaelu ümberkujundamiseks“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Aafrika maapiirkondade rakkerühma 2019. aasta märtsi lõpparuannet „Aafrika–Euroopa tegevuskava maaelu ümberkujundamiseks“ (9),

| — | võttes arvesse 2019. aasta juuli uuringut tulemuslikkuse põhimõtete kohaldamise kohta pealkirjaga „Effectiveness to Impact“ (Tulemuslikkusest mõjuni) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aasta juuli uuringut tulemuslikkuse põhimõtete kohaldamise kohta pealkirjaga „Effectiveness to Impact“ (Tulemuslikkusest mõjuni) (10),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (14),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva ELi 2015. aasta aruande kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva ELi 2015. aasta aruande kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi Aafrika usaldusfondi ning selle mõju kohta arengu- ja humanitaarabile (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi Aafrika usaldusfondi ning selle mõju kohta arengu- ja humanitaarabile (18),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ELi Aafrika-strateegia kui arengu kiirendaja kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ELi Aafrika-strateegia kui arengu kiirendaja kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni arengukoostöö rahastamisvahendi, humanitaarabi rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni arengukoostöö rahastamisvahendi, humanitaarabi rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni eelseisvate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni eelseisvate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (23),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kestliku arengu eesmärkide elluviimise ja täitmise iga-aastase strateegilise aruande kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kestliku arengu eesmärkide elluviimise ja täitmise iga-aastase strateegilise aruande kohta (24),

| — | võttes arvesse oma 27. märtsi 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. märtsi 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (25),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni käimasolevate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni käimasolevate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (26),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimunud 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimunud 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta (27),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (28),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta (29),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste ühist töödokumenti soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste ühist töödokumenti soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020 (SWD(2015)0182),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas“ (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas“ (COM(2012)0492),

| — | võttes arvesse komisjoni tellitud uuringut „Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance“ (Tulemuslik arengukoostöö – Kas EL annab tulemusi? ELi tulemuslikkuse üksikasjalik analüüs), mis avaldati 2020. aasta mais (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tellitud uuringut „Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance“ (Tulemuslik arengukoostöö – Kas EL annab tulemusi? ELi tulemuslikkuse üksikasjalik analüüs), mis avaldati 2020. aasta mais (30),

| — | võttes arvesse 2020. aasta mai uuringut segarahastamise tulemuslikkuse kohta „The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results?“ (Arengufondide kasutamine erainvesteeringute riskide vähendamiseks: kui tulemuslik on see arengutulemuste saavutamisel?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2020. aasta mai uuringut segarahastamise tulemuslikkuse kohta „The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results?“ (Arengufondide kasutamine erainvesteeringute riskide vähendamiseks: kui tulemuslik on see arengutulemuste saavutamisel?),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2013. aasta teatist kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamise kohta partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2013. aasta teatist kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamise kohta partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi (COM(2013)0280),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“,

| — | võttes arvesse OECD (arengukoostöö vastastikused eksperdihinnangud) 10. detsembri 2018. aasta aruannet Euroopa Liidu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD (arengukoostöö vastastikused eksperdihinnangud) 10. detsembri 2018. aasta aruannet Euroopa Liidu kohta,

| — | võttes arvesse OECD arenguabi komitee 22. veebruari 2019. aasta soovitust humanitaarabi, arengu ja rahu vahelise seose kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD arenguabi komitee 22. veebruari 2019. aasta soovitust humanitaarabi, arengu ja rahu vahelise seose kohta,

| — | võttes arvesse OECD 24. juuni 2020. aasta aruannet „The impact of the coronavirus (COVID-19) crisis on development finance“ (Koroonaviirushaiguse (COVID-19) kriisi mõju arengu rahastamisele) (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 24. juuni 2020. aasta aruannet „The impact of the coronavirus (COVID-19) crisis on development finance“ (Koroonaviirushaiguse (COVID-19) kriisi mõju arengu rahastamisele) (31),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 25. septembri 2019. aasta eriaruannet ookeani, krüosfääri ja kliimamuutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 25. septembri 2019. aasta eriaruannet ookeani, krüosfääri ja kliimamuutuste kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A9-0212/2020),

| A. | arvestades, et arengukoostöö kontekst on aastate jooksul muutunud, kuna esile on kerkinud uued üleilmsed probleemid, nagu kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, ränne, toiduga kindlustamatus, sisekonfliktid, terrorism ja vägivaldne äärmuslus ning nakkushaiguste puhangud, samuti sagedased ja rängad loodusõnnetused, eriti arenguriikides, mis mõjutavad vähimkaitstud inimesi; arvestades, et ülemaailmne keskkond muutub üha keerukamaks ja ebakindlamaks, suureneb konfliktide arv ja geopoliitiline rivaliteet; arvestades, et seetõttu on vaja tugevdada mitmepoolsust ja jätkata jõupingutusi, et suurendada Euroopa abi tulemuslikkust ja mõju; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arengukoostöö kontekst on aastate jooksul muutunud, kuna esile on kerkinud uued üleilmsed probleemid, nagu kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, ränne, toiduga kindlustamatus, sisekonfliktid, terrorism ja vägivaldne äärmuslus ning nakkushaiguste puhangud, samuti sagedased ja rängad loodusõnnetused, eriti arenguriikides, mis mõjutavad vähimkaitstud inimesi; arvestades, et ülemaailmne keskkond muutub üha keerukamaks ja ebakindlamaks, suureneb konfliktide arv ja geopoliitiline rivaliteet; arvestades, et seetõttu on vaja tugevdada mitmepoolsust ja jätkata jõupingutusi, et suurendada Euroopa abi tulemuslikkust ja mõju;

| B. | arvestades, et maailma on tabanud COVID-19 pandeemia; arvestades, et selle pandeemia mõju arenguriikidele ja abisaavatele riikidele on endiselt ebaselge ning kujutab endast olulist survet nii doonorriikide kui ka erainvestorite abistamisvõimalustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maailma on tabanud COVID-19 pandeemia; arvestades, et selle pandeemia mõju arenguriikidele ja abisaavatele riikidele on endiselt ebaselge ning kujutab endast olulist survet nii doonorriikide kui ka erainvestorite abistamisvõimalustele;

| C. | arvestades, et COVID-19 pandeemial, mis on mõjutanud kõiki riike nende arengutasemest olenemata, on tervisealane, aga ka majanduslik ja sotsiaalne mõju; arvestades, et pandeemia mõjutab arengukoostööd ja kohustab tagama suurema tõhususe; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et COVID-19 pandeemial, mis on mõjutanud kõiki riike nende arengutasemest olenemata, on tervisealane, aga ka majanduslik ja sotsiaalne mõju; arvestades, et pandeemia mõjutab arengukoostööd ja kohustab tagama suurema tõhususe;

| D. | arvestades, et praegune pandeemia on tugevalt häirinud turismi, meretransporti ja muid ookeanipõhiseid sektoreid ning võib neile avaldada pikaajalist toimet, mõjutades negatiivselt paljude arenguriikide, sealhulgas vähimkaitstud riikide, väikeste arenevate saareriikide ja vähim arenenud riikide majandust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et praegune pandeemia on tugevalt häirinud turismi, meretransporti ja muid ookeanipõhiseid sektoreid ning võib neile avaldada pikaajalist toimet, mõjutades negatiivselt paljude arenguriikide, sealhulgas vähimkaitstud riikide, väikeste arenevate saareriikide ja vähim arenenud riikide majandust;

| E. | arvestades, et abi tulemuslikkus sõltub poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtte rakendamise viisist; arvestades, et poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtete järgimiseks on vaja teha veel rohkem jõupingutusi, eriti ELi rände-, kaubandus-, kliima- ja põllumajanduspoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et abi tulemuslikkus sõltub poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtte rakendamise viisist; arvestades, et poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtete järgimiseks on vaja teha veel rohkem jõupingutusi, eriti ELi rände-, kaubandus-, kliima- ja põllumajanduspoliitika valdkonnas;

| F. | arvestades, et ELi ja liikmesriikide sise- ja välispoliitika ei tohiks vastavalt poliitikavaldkondade arengusidususele avaldada arenguriikidele negatiivset mõju; arvestades, et üha enam rõhutatakse ELi välispoliitiliste huvide edendamist; arvestades, et ELi välisabi keskmes peaks jätkuvalt olema arengu tulemuslikkus ja partnerriikide vajadused vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 208, milles on sätestatud, et vaesuse vähendamine ja kaotamine on arengukoostööpoliitika põhieesmärk; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja liikmesriikide sise- ja välispoliitika ei tohiks vastavalt poliitikavaldkondade arengusidususele avaldada arenguriikidele negatiivset mõju; arvestades, et üha enam rõhutatakse ELi välispoliitiliste huvide edendamist; arvestades, et ELi välisabi keskmes peaks jätkuvalt olema arengu tulemuslikkus ja partnerriikide vajadused vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 208, milles on sätestatud, et vaesuse vähendamine ja kaotamine on arengukoostööpoliitika põhieesmärk;

| G. | arvestades, et Pariisi kliimakokkuleppes seatud eesmärkide täitmiseks tuleks sõnastada nii arengu tulemuslikkuse põhimõtted kui ka kõik arengu rahastamise allikad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Pariisi kliimakokkuleppes seatud eesmärkide täitmiseks tuleks sõnastada nii arengu tulemuslikkuse põhimõtted kui ka kõik arengu rahastamise allikad;

| H. | arvestades, et maailma rahvastik kasvab kiiremini kui kogurahvatulu, eriti Sahara-taguses Aafrikas, kus rahvaarv hinnangute kohaselt järgmise 30 aasta jooksul kahekordistub ning ulatub 2050. aastal 2,1 miljardini ja sajandi lõpuks 3,8 miljardini; arvestades, et tugevast majanduskasvust hoolimata suurendab see vaesuses ja töötuses elavate inimeste arvu, mistõttu on tungivalt vajalik tulemuslikult toetada arenguriikide jõupingutusi kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maailma rahvastik kasvab kiiremini kui kogurahvatulu, eriti Sahara-taguses Aafrikas, kus rahvaarv hinnangute kohaselt järgmise 30 aasta jooksul kahekordistub ning ulatub 2050. aastal 2,1 miljardini ja sajandi lõpuks 3,8 miljardini; arvestades, et tugevast majanduskasvust hoolimata suurendab see vaesuses ja töötuses elavate inimeste arvu, mistõttu on tungivalt vajalik tulemuslikult toetada arenguriikide jõupingutusi kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks;

| I. | arvestades, et võrdsete partnerlusel põhinev ELi ja Aafrika strateegia hõlmab Aafrika riikide konkreetsete probleemide arvestamist majanduse mitmekesistamise, industrialiseerimise, valitsuse tulude vähenemise ja piirkondliku integratsiooni osas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et võrdsete partnerlusel põhinev ELi ja Aafrika strateegia hõlmab Aafrika riikide konkreetsete probleemide arvestamist majanduse mitmekesistamise, industrialiseerimise, valitsuse tulude vähenemise ja piirkondliku integratsiooni osas;

| J. | arvestades, et riikidevaheline ebavõrdsus on endiselt väga suur ning ebavõrdsusel on negatiivne mõju abi tõhususele ja tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riikidevaheline ebavõrdsus on endiselt väga suur ning ebavõrdsusel on negatiivne mõju abi tõhususele ja tulemuslikkusele;

| K. | arvestades, et on oluline rakendada meetmeid, mille eesmärk on kogukondade vastupanuvõime ülesehitamine ja suurendamine, eriti ebakindlates partnerriikides, konfliktidest või loodusõnnetustest mõjutatud riikides ja pagulasi vastuvõtvates riikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on oluline rakendada meetmeid, mille eesmärk on kogukondade vastupanuvõime ülesehitamine ja suurendamine, eriti ebakindlates partnerriikides, konfliktidest või loodusõnnetustest mõjutatud riikides ja pagulasi vastuvõtvates riikides;

| L. | arvestades, et laste tervis ja heaolu on arengukoostööpoliitika oluline eesmärk; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et laste tervis ja heaolu on arengukoostööpoliitika oluline eesmärk;

| M. | arvestades, et EL, mis koos oma liikmesriikidega on maailma suurim ametliku arenguabi andja (2018. aastal kokku 74,4 miljardit eurot, mis moodustab peaaegu 57 % kogu maailma ametlikust arenguabist), on pühendunud tulemusliku arengukoostöö edendamisele, mille eesmärk on kaotada vaesus ja ebavõrdsus mis tahes kujul, ning oma arengupartnerite toetamisele kestliku arengu tegevuskava 2030 elluviimisel; arvestades, et 2019. aastal kulutasid OECD arenguabi komitee liikmed ametlikule arenguabile ainult 0,3 % kogurahvatulust, kusjuures üksnes viis liiget saavutasid kulutuste eesmärgi või ületasid seda (Ühendkuningriik, Rootsi, Taani, Luksemburg ja Norra); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL, mis koos oma liikmesriikidega on maailma suurim ametliku arenguabi andja (2018. aastal kokku 74,4 miljardit eurot, mis moodustab peaaegu 57 % kogu maailma ametlikust arenguabist), on pühendunud tulemusliku arengukoostöö edendamisele, mille eesmärk on kaotada vaesus ja ebavõrdsus mis tahes kujul, ning oma arengupartnerite toetamisele kestliku arengu tegevuskava 2030 elluviimisel; arvestades, et 2019. aastal kulutasid OECD arenguabi komitee liikmed ametlikule arenguabile ainult 0,3 % kogurahvatulust, kusjuures üksnes viis liiget saavutasid kulutuste eesmärgi või ületasid seda (Ühendkuningriik, Rootsi, Taani, Luksemburg ja Norra);

| N. | arvestades, et kõigi arengukoostöö vormide aluseks peaksid olema riigi ja demokraatliku vastutuse ning vastavusse viimise põhimõtted, tulemustele keskendumine, kaasavad partnerlused, läbipaistvus ja aruandekohustus, et tagada arenguvahendite tõhus ja tulemuslik kasutamine kestliku arengu eesmärkide nõuetekohaseks saavutamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kõigi arengukoostöö vormide aluseks peaksid olema riigi ja demokraatliku vastutuse ning vastavusse viimise põhimõtted, tulemustele keskendumine, kaasavad partnerlused, läbipaistvus ja aruandekohustus, et tagada arenguvahendite tõhus ja tulemuslik kasutamine kestliku arengu eesmärkide nõuetekohaseks saavutamiseks;

| O. | arvestades, et tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse roll on edendada abi tõhususe põhimõtteid; arvestades, et sellel on kolm järgmist strateegilist prioriteeti, mis suunavad selle panust tegevuskümnendi käivitamisse: arengu tõhususe edendamine, et kiirendada kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamist; paremate partnerluste loomine ja meetmete järelevalve võimendamine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse roll on edendada abi tõhususe põhimõtteid; arvestades, et sellel on kolm järgmist strateegilist prioriteeti, mis suunavad selle panust tegevuskümnendi käivitamisse: arengu tõhususe edendamine, et kiirendada kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamist; paremate partnerluste loomine ja meetmete järelevalve võimendamine;

| P. | arvestades, et komisjoni tellitud uuringus „Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance“ (Tulemuslik arengukoostöö – Kas EL annab tulemusi? ELi tulemuslikkuse üksikasjalik analüüs) viidatakse sellele, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid juhinduvad varasemast vähem tõhususe põhimõtetest ja seotud näitajatest, eelkõige mis puudutab prognoositavust, partnerriigile kuuluvate tulemuste raamistikust saadud näitajate kasutamist, partnerriigi avalike finantsjuhtimissüsteemide kasutamist, partnerriikide valitsuste projektide hindamisse kaasamise kohustust ja läbipaistvat aruandlust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni tellitud uuringus „Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance“ (Tulemuslik arengukoostöö – Kas EL annab tulemusi? ELi tulemuslikkuse üksikasjalik analüüs) viidatakse sellele, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid juhinduvad varasemast vähem tõhususe põhimõtetest ja seotud näitajatest, eelkõige mis puudutab prognoositavust, partnerriigile kuuluvate tulemuste raamistikust saadud näitajate kasutamist, partnerriigi avalike finantsjuhtimissüsteemide kasutamist, partnerriikide valitsuste projektide hindamisse kaasamise kohustust ja läbipaistvat aruandlust;

| Q. | arvestades, et ELi arengupoliitika ja partnerlus peavad põhinema kestlikul poliitilisel ja majanduslikul koostööl partneritega võrdsetel alustel ja inimõiguste austamisel selle keskmes; arvestades, et liidu arengupoliitikas tuleb arvesse võtta sunniviisiliselt ümberasustatud isikute, vähekaitstud elanikkonnarühmade ning rändajate ja varjupaigataotlejate olukorda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi arengupoliitika ja partnerlus peavad põhinema kestlikul poliitilisel ja majanduslikul koostööl partneritega võrdsetel alustel ja inimõiguste austamisel selle keskmes; arvestades, et liidu arengupoliitikas tuleb arvesse võtta sunniviisiliselt ümberasustatud isikute, vähekaitstud elanikkonnarühmade ning rändajate ja varjupaigataotlejate olukorda;

| R. | arvestades, et pikaajaliste kriiside sagenemise tõttu peaks EL jätkama jõupingutusi humanitaar- ja arenguvaldkonna vahelise seose toimivuse tagamiseks eesmärgiga saavutada pikaajalisi tulemusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pikaajaliste kriiside sagenemise tõttu peaks EL jätkama jõupingutusi humanitaar- ja arenguvaldkonna vahelise seose toimivuse tagamiseks eesmärgiga saavutada pikaajalisi tulemusi;

| S. | arvestades, et abi killustatus on endiselt püsiv mureküsimus, mida põhjustab rahastajate ja abiorganisatsioonide suur arv ning nende tegevuste ja projektide vähene kooskõlastamine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et abi killustatus on endiselt püsiv mureküsimus, mida põhjustab rahastajate ja abiorganisatsioonide suur arv ning nende tegevuste ja projektide vähene kooskõlastamine;

| T. | arvestades, et programmitöö käigus on oluline tagada partnerriikides ulatuslik konsulteerimine kõigi asjakohaste osalejatega: kohalike ametiasutuste, riikide parlamentide, kodanikuühiskonna, kohalike valitsusväliste organisatsioonide, naisühenduste, tõrjutud rühmade, ÜRO ja selle asutuste, VKEde ning erasektoriga; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et programmitöö käigus on oluline tagada partnerriikides ulatuslik konsulteerimine kõigi asjakohaste osalejatega: kohalike ametiasutuste, riikide parlamentide, kodanikuühiskonna, kohalike valitsusväliste organisatsioonide, naisühenduste, tõrjutud rühmade, ÜRO ja selle asutuste, VKEde ning erasektoriga;

| U. | arvestades, et ilma arengu suhtes rakendatava alt üles lähenemisviisita on arengutulemuste maksimeerimine võimatu; arvestades, et partnerriikides kohapeal õnnestunud projektide kohta konkreetsete näidete ja nõuannete parem jagamine aitab põhimõtteid tulemuslikult rakendada ja soovitud tulemusi edukalt saavutada; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ilma arengu suhtes rakendatava alt üles lähenemisviisita on arengutulemuste maksimeerimine võimatu; arvestades, et partnerriikides kohapeal õnnestunud projektide kohta konkreetsete näidete ja nõuannete parem jagamine aitab põhimõtteid tulemuslikult rakendada ja soovitud tulemusi edukalt saavutada;

| V. | arvestades, et erasektori tulemuslik kaasamine peaks põhinema viiel Kampala põhimõttel: riigi kaasav omavastutus, tulemused ja sihipärane mõju, kaasav partnerlus, läbipaistvus ja vastutus ning põhimõte, et mitte kedagi ei tohi kõrvale jätta; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et erasektori tulemuslik kaasamine peaks põhinema viiel Kampala põhimõttel: riigi kaasav omavastutus, tulemused ja sihipärane mõju, kaasav partnerlus, läbipaistvus ja vastutus ning põhimõte, et mitte kedagi ei tohi kõrvale jätta;

| W. | arvestades, et partnerriikides pakuvad humanitaar- ja arenguabi mitmed teised osalejad ja rahastajad; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et partnerriikides pakuvad humanitaar- ja arenguabi mitmed teised osalejad ja rahastajad;

| X. | arvestades, et kuigi ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel, kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, rahvusvahelistel organisatsioonidel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on palju andmeid ja kogemusi, ei jagata neid siiski piisavalt; arvestades, et nimetatud andmed tuleks muuta kättesaadavamaks ja neid tuleks kasutada poliitikakujundamisel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kuigi ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel, kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, rahvusvahelistel organisatsioonidel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on palju andmeid ja kogemusi, ei jagata neid siiski piisavalt; arvestades, et nimetatud andmed tuleks muuta kättesaadavamaks ja neid tuleks kasutada poliitikakujundamisel;

| Y. | arvestades, et koostöö parandamiseks on eriti tõhus võtta kasutusele kolmepoolne koostöö, et lahendada ühiseid probleeme, näiteks arengut aeglustavate ja katkestavate loodusõnnetuste ennetamine, ohjamine ja nendest taastumine, laiema piirkonna julgeolekuprobleemid või väikeettevõtjate mudelite kohandamine uute majanduslike ülesannetega, mis on koroonaviiruse kriisi ajal esile kerkinud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et koostöö parandamiseks on eriti tõhus võtta kasutusele kolmepoolne koostöö, et lahendada ühiseid probleeme, näiteks arengut aeglustavate ja katkestavate loodusõnnetuste ennetamine, ohjamine ja nendest taastumine, laiema piirkonna julgeolekuprobleemid või väikeettevõtjate mudelite kohandamine uute majanduslike ülesannetega, mis on koroonaviiruse kriisi ajal esile kerkinud;

| Z. | arvestades, et tulemusliku abipoliitika kujundamise ja rakendamise eeldus on, et sügavamalt mõistetakse abi mõju ja üldist keskkonda, kus arenguabi antakse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et tulemusliku abipoliitika kujundamise ja rakendamise eeldus on, et sügavamalt mõistetakse abi mõju ja üldist keskkonda, kus arenguabi antakse;

| AA. | arvestades, et kättesaadavad ja usaldusväärsed andmed abi kohta suurendavad abivoogude läbipaistvust ja aitavad kõiki arengupartnereid nende kavandamis- ja koordineerimisprotsessides; arvestades, et rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse (IATI) raames edendatavad rahvusvahelised standardid muudavad need andmed võrreldavaks; arvestades, et arengutulemuste saavutamine ja kestliku arengu eesmärkide poole püüdlemine eeldavad üksikasjalikke andmeid kohaliku olukorra kohta, kokkulepitud taotletavaid tulemusi, ühist tegevust nende saavutamiseks ja avalikkuse kiiret tagasisidet usaldusväärsuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kättesaadavad ja usaldusväärsed andmed abi kohta suurendavad abivoogude läbipaistvust ja aitavad kõiki arengupartnereid nende kavandamis- ja koordineerimisprotsessides; arvestades, et rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse (IATI) raames edendatavad rahvusvahelised standardid muudavad need andmed võrreldavaks; arvestades, et arengutulemuste saavutamine ja kestliku arengu eesmärkide poole püüdlemine eeldavad üksikasjalikke andmeid kohaliku olukorra kohta, kokkulepitud taotletavaid tulemusi, ühist tegevust nende saavutamiseks ja avalikkuse kiiret tagasisidet usaldusväärsuse suurendamiseks;

| AB. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi arenguabi oluline põhimõte; arvestades, et arengupoliitika mõju naistele ja tütarlastele on erinev; arvestades, et arenguvaldkonnas on vähe soo alusel jaotatud andmeid; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi arenguabi oluline põhimõte; arvestades, et arengupoliitika mõju naistele ja tütarlastele on erinev; arvestades, et arenguvaldkonnas on vähe soo alusel jaotatud andmeid;

| AC. | arvestades, et võrdõiguslikkust edendav abipoliitika on osutunud tulemuslikumaks kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, eriti vaesuse vähendamisel ja hariduse edendamisel; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et võrdõiguslikkust edendav abipoliitika on osutunud tulemuslikumaks kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, eriti vaesuse vähendamisel ja hariduse edendamisel;

| AD. | arvestades, et on reaalne oht, et arenguabist, välismaistest otseinvesteeringutest ja humanitaarabist saavad kasu eelkõige poliitiline ja majanduslik eliit; arvestades, et see näitab vajadust sellise arengukoostöö järele, mille eesmärk on käivitada poliitmajanduses ümberkujundavaid muutusi, mis on seotud eelkõige valitsemise, võimujaotuse, sotsiaalse tõrjutuse, sotsiaalkaitse ja ressurssidele juurdepääsuga, samuti vastasmõjuga maailmamajandusega; arvestades, et see toob esile vajaduse toetada ja edendada arengukoostöö kaudu head valitsemistava, õigusriiki, võimude lahusust ja inimõigusi; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et on reaalne oht, et arenguabist, välismaistest otseinvesteeringutest ja humanitaarabist saavad kasu eelkõige poliitiline ja majanduslik eliit; arvestades, et see näitab vajadust sellise arengukoostöö järele, mille eesmärk on käivitada poliitmajanduses ümberkujundavaid muutusi, mis on seotud eelkõige valitsemise, võimujaotuse, sotsiaalse tõrjutuse, sotsiaalkaitse ja ressurssidele juurdepääsuga, samuti vastasmõjuga maailmamajandusega; arvestades, et see toob esile vajaduse toetada ja edendada arengukoostöö kaudu head valitsemistava, õigusriiki, võimude lahusust ja inimõigusi;

| AE. | arvestades, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) hinnangul vajavad arenguriigid COVID-19 järgset võla vähendamist ühe triljoni USA dollari ulatuses; arvestades, et Maailmapank, Rahvusvaheline Valuutafond, G20 ja G7 on võtnud maailma vaeseimate riikide jaoks valitsemissektori võla vähendamise meetmeid; arvestades, et neid meetmeid tuleks täiendada, et arenguabi saaks kestliku arengu eesmärke tulemuslikult täita sellistes valdkondades nagu juurdepääs põhiteenustele, hea valitsemistava ja põhilised inimõigused arenguriikides; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) hinnangul vajavad arenguriigid COVID-19 järgset võla vähendamist ühe triljoni USA dollari ulatuses; arvestades, et Maailmapank, Rahvusvaheline Valuutafond, G20 ja G7 on võtnud maailma vaeseimate riikide jaoks valitsemissektori võla vähendamise meetmeid; arvestades, et neid meetmeid tuleks täiendada, et arenguabi saaks kestliku arengu eesmärke tulemuslikult täita sellistes valdkondades nagu juurdepääs põhiteenustele, hea valitsemistava ja põhilised inimõigused arenguriikides;

| AF. | arvestades, et EL on oma ülemereterritooriumide (nii äärepoolseimate piirkondade kui ka ülemeremaade ja -territooriumide) kaudu esindatud kõigis ookeanides ning on väga oluline, et liidus töötataks välja piirkondlikud strateegiad, mis arvestaksid võimalikult suures ulatuses kohapealseid vajadusi; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et EL on oma ülemereterritooriumide (nii äärepoolseimate piirkondade kui ka ülemeremaade ja -territooriumide) kaudu esindatud kõigis ookeanides ning on väga oluline, et liidus töötataks välja piirkondlikud strateegiad, mis arvestaksid võimalikult suures ulatuses kohapealseid vajadusi;

| AG. | arvestades, et kohalikel omavalitsustel on kestliku arengu eesmärkide saavutamisel suurim roll ja detsentraliseeritud koostöö peab olema ELi arengustrateegia keskmes; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kohalikel omavalitsustel on kestliku arengu eesmärkide saavutamisel suurim roll ja detsentraliseeritud koostöö peab olema ELi arengustrateegia keskmes;

| AH. | arvestades, et arengupoliitikas tuleb vaesuse kaotamise eesmärgil pidada vähekaitstud elanikkonna ümberasustamise ja sotsiaalse ebavõrdsuse süvenemise osas silmas kliimamuutuste mõjuga kohanemist; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et arengupoliitikas tuleb vaesuse kaotamise eesmärgil pidada vähekaitstud elanikkonna ümberasustamise ja sotsiaalse ebavõrdsuse süvenemise osas silmas kliimamuutuste mõjuga kohanemist;

| AI. | arvestades, et sissetulek, mille arenguriigid kaotavad ebaseaduslike rahavoogude, sealhulgas maksudest kõrvalehoidumise tõttu, on rohkem kui kaks korda suurem summast, mis nad saavad ametlike väliste allikate, sealhulgas arenguabi kaudu; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et sissetulek, mille arenguriigid kaotavad ebaseaduslike rahavoogude, sealhulgas maksudest kõrvalehoidumise tõttu, on rohkem kui kaks korda suurem summast, mis nad saavad ametlike väliste allikate, sealhulgas arenguabi kaudu;

| AJ. | arvestades, et riigi tulemusraamistike ja planeerimisvahendite (avaliku sektori finantsjuhtimine) kasutamine ELi institutsioonide poolt väheneb, kuigi neil on oluline roll tulemuslikus arengukoostöös, kestliku arengu eesmärkide saavutamisel ja soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel, sest need edendavad sooteadlikkuse süvalaiendamist; arvestades, et sellega seoses on vaja suuremat pühendumist; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et riigi tulemusraamistike ja planeerimisvahendite (avaliku sektori finantsjuhtimine) kasutamine ELi institutsioonide poolt väheneb, kuigi neil on oluline roll tulemuslikus arengukoostöös, kestliku arengu eesmärkide saavutamisel ja soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel, sest need edendavad sooteadlikkuse süvalaiendamist; arvestades, et sellega seoses on vaja suuremat pühendumist;

| 1. | rõhutab, et tulemuslikkus tähendab suurema ja parema mõju saavutamist, kestliku arengu eesmärkide täitmist ja mitte kellegi kõrvalejätmist; on seisukohal, et kui Euroopa arengukoostöö viiakse kooskõlla partnerriikide enda jõupingutuste ja kohalike vajadustega, koordineeritakse teiste rahastajate pingutustega ja viiakse ellu nende partnerite institutsioonide ja süsteemide, samuti kohalike osalejate ja kodanikuühiskonna kaudu ning et kui sellega toetatakse prioriteete, mis on kokku lepitud kaasavate ja õiglaste poliitiliste protsesside kaudu, tagades demokraatliku riigi vastutuse ja kõigi sidusrühmade kaasamise, on selle mõju suurem, kiirem ja kestlikum; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et EL kui maailma suurim rahastaja ning reeglitel põhinevat mitmepoolsust ja demokraatiat edendav oluline rahvusvaheline osaleja peaks kasutama oma võimsaid vahendeid ja abimeetodeid kooskõlastatult, et võimaldada ülesannete jagamist ja vältida abi killustumist ning määrata kindlaks prioriteedid, kus see suudab tulemuslikult pakkuda suurimat lisaväärtuslikku mõju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et EL peaks võtma juhtpositsiooni abi tulemuslikkuse ja tõhususe põhimõtete kasutamisel, et kindlustada oma partnerriikides kestliku arengu eesmärkide tegelik mõju ja nende saavutamine, jätmata kedagi kõrvale; rõhutab sellega seoses mõju, mida ELi arenguabi ja välismaiste otseinvesteeringute kasutamine võib avaldada rände ja sundümberasustamise algpõhjuste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust rakendada uues Euroopa arengukonsensuses seatud poliitilisi eesmärke igas partnerriigis strateegilisemalt ja sihipärasemalt, kohaldades seega humanitaar- ja arenguabi lõimumise lähenemisviisi ja austades poliitikavaldkondade arengusidusust; rõhutab, et abiprogramme tuleks kombineerida võla kestlikkuse analüüsiga ja neis tuleks võtta arvesse vajadust tugevdada partnerriigis parlamentaarset järelevalvet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et EL peab jätkama rahaliste vahendite kasutamise hoolikat jälgimist ja võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida abivahendite väärkasutust, tagades arengukoostöös oma poliitiliste eesmärkide ja väärtuste järgimise; nõuab tulemuslike mehhanismide kehtestamist, et oleks võimalik põhjalikult kontrollida nimetatud vahendite lõppsihtkohta ja hinnata rahastatud projekte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et hea valitsemistava on otsustav tegur abi õiglasel ja asjakohasel jaotamisel, ning juhib tähelepanu sellele, et kestliku arengu eesmärkide saavutamine ja seega ka rahaliste vahendite tulemuslikkus sõltub suuresti partnerriikide võimest kasutada vahendeid õiglasel ja läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub ELi üles vahetult osalema kaasavates kestlikes partnerlustes rände päritolu- ja transiidiriikidega ning selliseid partnerlusi looma, lähtudes iga riigi erivajadustest ja rändajate konkreetsetest oludest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse (GPEDC) põhimõtted tuginevad varasematest arengustrateegiatest ja tavadest, sealhulgas nii õnnestumistest kui ka ebaõnnestumistest saadud olulistele ja kestvatele õppetundidele ning mitmepoolne koostöö ja koordineerimine, mille toetamisele EL on pühendunud, toimub ka edaspidi nende tähtsate põhimõtete alusel; kutsub komisjoni üles kasutama oma liikmesust GPEDCs ja OECD arenguabi komitees ning oma häält rahvusvahelistel foorumitel ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide juhtimisstruktuurides, et tugevdada veelgi tulemuslikkuse põhimõtteid ning julgustada neist kinni pidama ja neid rakendama kõigis arengukoostöö vormides ja kõigi asjaosaliste poolt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnistab, et tulemuslikku arengukoostööd ei saa saavutada üksnes ELi koostöö kaudu ja see võib olla tõeliselt tulemuslik ainult juhul, kui kõik arenguvaldkonna osalejad teevad omavahel koostööd; väljendab muret selle pärast, et kui teised osalejad ei austa ega rakenda oma koostööprogrammides tulemuslikkuse põhimõtteid, vähendab sellest tulenev partnerriikide süsteemide killustatus ja neist möödaminemine abi, sealhulgas ELi abi, tulemuslikkust ja mõju üldiselt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles avaldama vähemalt kaks korda aastas abi tulemuslikkuse eduaruande, mis hõlmab ühist planeerimist, ühist rakendamist ja ühiseid tulemuste raamistikke ning ELi institutsioonide, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust; rõhutab, et see aruanne peaks põhinema ühiselt kokku lepitud eesmärkidel ja poliitilistel eesmärkidel, eelkõige kestliku arengu eesmärkidel ja konsensusel; kutsub komisjoni üles nimetatud aruande koostamisel konsulteerima sidusrühmadega ja esitama aruande parlamendile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles laiendama ELi ja selle liikmesriikide vahelist ühist kavandamist; juhib tähelepanu sellele, et riigi tasandil peavad EL ja liikmesriigid minema kaugemale olemasolevate kahepoolsete arenguprioriteetide ja -meetmete konsolideerimisest ning moodustama poliitiliste ja poliitikat käsitlevate dialoogide käigus partnerriikidega ühtse Euroopa koondhääle strateegilistes küsimustes, milles tuleks samuti vajaduse korral arvestada piirkondlike integratsiooniorganite kui ELi partneritega, samuti uuenduslike rahastamismeetoditega, nagu segarahastamine ja tagatised, kui need on tulemuslikud; nõuab selgeid ja teostatavaid kohustusi, võttes arvesse varasemaid strateegiaid ja tavasid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles tagama, et ELi vastavates partnerriikides kohapeal toimuksid korrapärased kohtumised liikmesriikide esindajate, rakendusametite, rahvusvaheliste organisatsioonide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et teha kindlaks probleemid ja võimalused ning tagamaks, et järgnev ühine reageerimine ja rakendamine vastab tuvastatud vajadustele; juhib tähelepanu sellele, et ühine kavandamine missioonide juhtide suuniste kohaselt on osutunud poliitiliste, kaubandus-, arengu- ja julgeolekustrateegiate sidususe seisukohast edukaks; nõuab samuti, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid ühises rakendamises ja hindamises ning kodanike ees ühiste aruandekohustuse mehhanismide loomises; nõuab, et EL teeks koostööd mittetraditsiooniliste rahastajatega, kes suudavad tõendada abi tulemuslikkuse põhimõtete järgimist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt nõukogu 8. juuni 2020. aasta järelduste üle, milles rõhutatakse kõigi Euroopa tiimi kaasatud osalejate tähtsust meetmete koordineerimisel ning teabe- ja suhtlusalaste jõupingutuste jagamisel riigi tasandil, ELis, partnerriikides ning üleilmsetel ja mitmepoolsetel foorumitel; palub komisjonil ja liikmesriikidel järgida tulevikus seda lähenemisviisi seoses kõigi arenguga seotud meetmete, kavandamise ja rakendamisega; kordab oma 2013. (32) ja 2017. aasta (33) taotlusi ning palub komisjonil esitada ELi toimimise lepingu artiklite 209 ja 210 alusel ettepaneku võtta vastu õigusakt, milles käsitletakse regulatiivseid aspekte seoses ELi rahastajate koordineerimisega arenguabi valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi tulevast rakendamist silmas pidades peaksid ELi, selle liikmesriikide ja ELi arenguvaldkonna rahastamispartnerite ühise kavandamise ja rakendamise aluseks olema abi tulemuslikkuse põhimõtted; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline on, et EL seaks eelkavandamise etapis ühiselt strateegilised prioriteedid ja määraks kindlaks investeerimisvajadused ja -puudujäägid ning seejärel uuriks viise, kuidas optimeerida ELi institutsioonide vahendite võimalusi, sealhulgas toetused, eelarvetoetus ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenud ning liikmesriikide antav rahastamine; on sellega seoses mures selle pärast, et vähim arenenud riikides suureneb seotud abi osakaal, ja kordab, et abi lahtisidumine võib kulusid 15–30 % vähendada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles tagama, et nende viiside kavandamine ja rakendamine oleks koordineeritud, strateegiliselt kooskõlas partnerriikide prioriteetide ja protsessidega ning keskenduks tulemuste ja mõjude saavutamisele, mis on kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks iga partnerriigi konkreetses kontekstis muutuvad; rõhutab vajadust hõlbustada isemajandavate turgude loomist ja tagada, et kavandamiseelses etapis võetakse arvesse häid väljumistavasid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama jõupingutusi oma ametliku arenguabi lahtisidumiseks vastavalt konsensuse kohustustele ja julgustama kõiki arengukoostöö pakkujaid, sealhulgas tärganud turumajandusega riike, sama tegema; innustab kohalikke hankeid ja isevastutust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi mandaat naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi osas nõuab sätteid finantsettevõtjate inimõiguste, keskkonnaalase ja sotsiaalse vastavuse parandamiseks segarahastamise ja tagatismehhanismide kasutamisel Euroopa Kestliku Arengu Fond+ ja välistegevuse tagatise kaudu; tuletab meelde, et vastavalt parlamendi seisukohale eraldatakse 45 % Euroopa Kestliku Arengu Fond+ ja välistegevuse tagatise kaudu saadavast rahastusest investeeringutele, mis aitavad kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele, keskkonnajuhtimisele ja -kaitsele, bioloogilisele mitmekesisusele ja kõrbestumise tõkestamisele, kusjuures 30 % kogu rahastamispaketist eraldatakse kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise toetamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et EL on seadnud endale kaugeleulatuvad keskkonna- ja kliimaeesmärgid, ning nõuab, et see toetaks tiheda koostöö kaudu partnerriike eesmärgiga aidata neil täita omaenda – nii lepingupõhiselt sätestatud kui ka ise seatud – kliima- ja keskkonnaeesmärke ning -strateegiaid, kuna nende omavahendite kestlik kasutamine on paljude partnerriikide majanduse alus ja see on kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et ELi institutsioonid, liikmesriigid ning muud avalikud ja valitsusvälised osalejad oleksid aktiivselt kaasatud arengukoostöösse, et jagada tõendeid ja kogemusi selle kohta, millised arengumeetmed on üldiselt edukad ja millised on ebaõnnestunud, mille rakendamine on osutunud keeruliseks või mis ei ole avaldanud kavandatud mõju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb heameelt Euroopa arengualase finantsstruktuuri kõrgetasemelise eksperdirühma sõltumatu aruande üle ning nõuab Euroopa investeerimis- ja kestliku arengu panga loomist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et vastutus kõigi avaliku sektori kulutuste, sealhulgas ametliku arenguabi eest on ülioluline nii Euroopas kui ka partnerriikides; usub, et vastutus eeldab tugevaid institutsioone ning et Euroopa ametliku arenguabi selged ja kokkulepitud eesmärgid on hädavajalikud, et tagada üldsuse jätkuv toetus ELi arengukoostöö püüdlustele; tuletab meelde, et partnerlus ja koostöö kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega võivad parandada vastutust seoses avaliku sektori kulutustega ametliku arenguabi raames; juhib tähelepanu kodanikuühiskonna organisatsioonide rollile kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite kasutamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et vastutus eeldab läbipaistvaid ja usaldusväärseid menetlusi, samuti hoolt tõhususe ja tõestatavate tulemuste saavutamise eest, põhjalikku eel- ja järelhindamist ning ebaõnnestumiste kriitilist analüüsi, samuti õppimist, kuidas saavutada tulemuslikke ja kestlikke tulemusi; kutsub seetõttu komisjoni üles koordineerima mõjunäitajate üleeuroopalist standardimist, et võrrelda liikmesriikide vahel projektide tulemuslikkust ja tõhusust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | julgustab abisaajariikide parlamente võtma vastu riiklik arenguabi poliitika, et parandada rahastajate ja abisaajate valitsuste, sealhulgas kohalike omavalitsuste vastutust, kaotada korruptsioon ja igasugune abi raiskamine ning parandada eelarvetoetuse saamise ja samuti pikemas perspektiivis abist sõltuvuse vähendamise tingimusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et on oluline, et ELi ametlikus arenguabis keskendutaks veelgi rohkem ebavõrdsuse vähendamisele, vaesuse kaotamisele ja mitte kellegi kõrvalejätmisele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et riigipõhiste strateegiate ja suutlikkuse arendamisele suunatud tulemusliku ja tõhusa abiga kaasneb laste suremuse vähenemine ning et investeerimine laste heaolusse, sealhulgas võitlus sunniviisilise ja alaealiste töö vastu, on vaesusest väljapääsemiseks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | usub, et tulemuspõhiste lähenemisviiside kasutamine on ELi partnerriikide jaoks otsustavalt tähtis ning et see on peamine element, mis tagab nende suutlikkuse täita oma kodanike heaks kestliku arengu eesmärgid; juhib siiski tähelepanu sellele, kui oluline on võtta arvesse partnerriikide, eriti vähim arenenud riikide ja ebakindlate riikide eriolukordade ja probleemide mitmekesisust; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama ja kasutama partnerriikide tulemuste mõõtmise riigisiseseid raamistikke ning nende seire- ja statistikasüsteeme ja kaasama kõigis etappides kõiki asjaosalisi: kohalikke ametiasutusi, liikmesriikide parlamente, kodanikuühiskonda, sealhulgas naisühendusi ja tõrjutud rühmi, ning erasektorit, keskendudes VKEdele; rõhutab, et investeeringud kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamisse on tulemusliku abi oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et mõnes valdkonnas on arenguabi tõhusust ja tulemuslikkust keeruline mõõta, kuid kutsub komisjoni üles uurima hindamiseks sobivaid näitajaid ja kasutama tulemusi selleks, et valmistada ette riigipõhine teave arenguabi tõhususe ja tulemuslikkuse kohta ning töötada välja parimaid tavasid käsitlevad lähenemisviisid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid taotleksid kindlamalt andmevoogude läbipaistvust, jätkates investeerimist andmete visualiseerimisse, statistilistesse aruannetesse ja avatud andmete avaldamisse ning rahvusvaheliste standardite, näiteks IATI (rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse standardi) rakendamisse, ning ajakohastades ja arendades korrapäraselt ELi abi teejuhti (EU Aid Explorer); julgustab suurendama jõupingutusi ELi tasandil, et tagada üldsuse juurdepääs andmetele ja nende levitamine ning aruandlus ELi arenguabi kulutamise kohta; kordab sellega seoses, et komisjon peaks enne konkreetse aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse algust avaldama aastaaruande Euroopa Liidu välistegevuse rahastamise vahendite rakendamise kohta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et sooline võrdõiguslikkus on kestliku arengu jaoks hädavajalik ning et partnerriikides naiste ja tütarlaste vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla vastu võitlemisel tehtud edusamme tuleks pidada abi tulemuslikkuse oluliseks aspektiks; tuletab meelde, et arengukoostöö võib avaldada erinevat mõju tütarlastele ja poistele ning naistele ja meestele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid, samuti kõik arengupartnerid, peaksid soolist võrdõiguslikkust esmatähtsaks, kasutades laialdasemalt soolõimet, sooaspekti arvestavat eelarvestamist ja soolist suunitlust; rõhutab lisaks vajadust koguda võrreldavaid ja soo alusel jaotatud andmeid, et edendada terviklikku ja ühtlustatud lähenemisviisi ELi soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide alasele aruandlusele ja toetada naisi, et neist saaksid oma kogukonnas ja mujalgi arengut mõjutavad osalejad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tõhustaksid oma abi vastavusse viimist tulemuslikkuse põhimõtete ja seonduvate näitajatega, eelkõige seoses prognoositavuse, partnerriigile kuuluvate tulemuste raamistikust saadud näitajate kasutamise, partnerriigi avalike finantsjuhtimissüsteemide kasutamise, partnerriikide valitsuste projektide hindamisse kaasamise kohustuse ja läbipaistva aruandlusega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike üles muutma oma abi Euroopa ühiste abieesmärkidega sobivamaks, et parandada ELi arengupoliitika kui terviku tulemuslikkust; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toetab katalüütilist ja valdkondadevahelist lähenemisviisi, mis põhineb detsentraliseeritud ja alt üles vajaduste hindamisel ja kavandamisel, millega soositakse kohalikku isevastutust ja mida varustatakse teabega olukorra põhjalikust analüüsist ning konsultatsioonidest kõigi partnerriikide kodanikuühiskondade ja muude sidusrühmadega tihedas koostöös kohalike kogukondade ja organisatsioonidega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ergutab lõunariikide ja kolmepoolse koostöö tugevdamist, sealhulgas selliste projektide puhul, mis on suunatud tulemuslikumale piirkondlikule koostööle ja integratsioonile, samuti äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide tulemuslikumale kaasamisele Euroopa arengukoostöö rakendamisse kõigil valitsemistasanditel nende vastavates geograafilistes piirkondades, et toetada kestliku arengu eesmärkide saavutamist ja COVID-19 pandeemiast taastumist; rõhutab, et keskmiste tuludega riikide – sealhulgas OECD arenguabi komitee ametliku arenguabi saajate nimekirjast hiljuti välja arvatud riikide – suutlikkust tuleks vajaduse korral kaasata; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toonitab, et arenguabi tulemuslikumaks muutmiseks, pikaajaliste tulemuste saavutamiseks ja kohalike vajaduste rahuldamiseks, eriti pikaleveninud kriisis ja kriisijärgses olukorras, on tungivalt vaja parandada humanitaar- ja arenguabi koordineerimist ning tugevdada humanitaar- ja arenguvaldkonna vahelist seost ning selle sidemeid rahu ja julgeolekuga seotud tegevustega arenguriikides; nõuab, et EL arendaks sellist lähenemisviisi edasi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnistab prognoositava ja paindliku rahastamise olulisust, sealhulgas mitmeaastase humanitaarabi rahastamise olulisust pikaajaliste kriiside korral ja arenguabiprogrammide tähtsust, mis suudavad kohaneda ettenägematute humanitaarkriisidega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise tähtsust nende iseseisvate arenguvaldkonna osalejate rollis; toonitab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks võimaldav ja avatud keskkond on kooskõlas rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud õigustega ning sellega suurendatakse kodanikuühiskonna organisatsioonide panust arengusse; väljendab muret kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusruumi ahenemise pärast paljudes partnerriikides; kutsub komisjoni üles parandama kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamise kättesaadavust, sealhulgas partnerriikides; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab parimate tavade ja poliitikameetmete vahetamise rakendamise ning meetmete koordineerimise ja koostöö tähtsust ELi ja teiste partnerriikides abi osutavate osalejate, nt ÜRO ja selle asutuste vahel; rõhutab, et see on veelgi olulisem ebakindlates partnerriikides, konfliktide või loodusõnnetuste tõttu kannatanud riikides ja pagulasi vastuvõtvates riikides; peab sellega seoses hädavajalikuks seada kogukonna vastupanuvõime kesksele kohale ja toetada meetmeid, mille eesmärk on riskiteadlike programmide ja hädaolukordade koolitusprogrammide väljatöötamine, kogukonna kaasamine ja partnerluste edendamine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama koostööd partnerriikide, aga ka ELi kohalike omavalitsustega; nõuab, et eelarvetoetus kui abimeetod oleks kasutatav ka piirkondlikul tasandil ning et töötataks välja ümberjagamismehhanismid valitsuse eri tasandite ja piirkondade vahel peamise eesmärgiga vähendada riigis esinevaid erinevusi ja ebavõrdsust ning tagada, et mitte kedagi ei jäeta kõrvale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab kiriku- ja misjoniorganisatsioonide rolli humanitaar- ja arenguabis ning nende tähtsust kohapeal, kuna nad kuuluvad suurimate arengu ja abi valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide hulka; rõhutab asjaolu, et koostöö usujuhtidega on arenguriikide paljudes kohalikes kogukondades sageli tulemuslikem viis jõuda abi vajavate kohalike inimesteni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnistab kodanikuühiskonna olulist rolli partnerina nii konsultatsiooniprotsessi ajal kui ka teenuste osutajana; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ja tugevdama oma rolle kaasavate arengupartnerluste saavutamiseks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab, et pöörataks suuremat tähelepanu kohalikele VKEdele, väikepõllumajandustootjatele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele, kuna see lähenemine on osutunud eriti tulemuslikuks vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisel ning kodanikuühiskonna ja kogukondade tugevdamisel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunnistab, et erasektori osalemine nii kohalikul, riiklikul, kahepoolsel kui ka rahvusvahelisel tasandil on oluline kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, arengu rahastamisse lisavahendite kaasamiseks ning üleminekuks kestlikule majandusarengule, majanduskasvule ja heaolu saavutamisele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab jõupingutusi, et tagada erasektori kooskõla arenguriikide valitsuste ja kodanikuühiskonna arenguprioriteetide ning kohaliku elanikkonna, eelkõige tõrjutud ja vähekaitstud rühmade vajadustega ning et viia erasektori kaasatus arengukoostöös kooskõlla tulemuslikkuse ja Kampala põhimõtetega, parandades samal ajal välismaiste otseinvesteeringute ja üleilmsete väärtusahelate läbipaistvust, järelevalvet ja hindamist ning nendega seotud vastutust, samuti inimõiguste ja hoolsuspõhimõtete austamist; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab, et Euroopa institutsioonid ja asutused looksid selge, struktureeritud, läbipaistva ja vastutustundliku raamistiku erasektoriga sõlmitavate partnerluste ja liitude haldamiseks arenguriikides, ning rõhutab, et erasektori rolli suurendamisega üheaegselt on tähtis arendada institutsioonilist suutlikkust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et kõik osalejad, sealhulgas erasektor, peavad panustama tulemuslikkuse tegevuskavasse kaasava osaluse, kavandamise ja rakendamise, vastastikuse vastutuse ja läbipaistvuse, järelevalve ja hindamise kaudu; rõhutab, et rahastajad peaksid parandama oma prognoositavust ja kiirust, kui nad teevad nende osalejatega koostööd rakenduspartnerite ja põhiteenuste pakkujatena, selleks et tõepoolest jõuda vähimkaitstud elanikkonnarühmadeni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et arengupartnerlustesse kaasatud erasektori osalejad järgiksid kogu projekti elutsükli vältel inimõiguste ja keskkonna valdkonnas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtet kooskõlas ÜRO üleilmse inimõigusi käsitleva kokkuleppe, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete, ILO tööõiguse põhireeglite ja ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga; kordab üleskutset luua ELi õigusraamistik, mis toetab kohustuslikku ettevõtjate hoolsuskohustust, tagamaks, et ELi investorid tegutsevad rahvusvaheliselt ja kohalikul tasandil vastutustundlikult ning aitavad arenguriikides kaasa kohalikule arengule; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab meelde, et erasektori arenguabis tuleb järgida ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ILO reegleid ja OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele; rõhutab lisaks, et selles peab keskenduma hea valitsemistava, vaesuse vähendamise ja jõukuse loomise tagamisele kestlike investeeringute kaudu, samuti ebavõrdsuse vähendamisele, inimõiguste ja keskkonnastandardite edendamisele ning kohaliku majanduse võimestamisele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et rahastaja ja abisaaja vahelisest dünaamikast eemaldumiseks ning partnerriikide kestliku arengu saavutamiseks arenguprioriteetide osas vastutuse suurendamiseks tuleb ELi arengustrateegia raamistikes näha ette konkreetsed meetmed, et soodustada riigisiseste ressursside laialdasemat kasutuselevõtmist partnerriikides, näiteks toetades korruptsioonivastast võitlust ja progressiivsete maksusüsteemide väljatöötamist, samuti maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunneb heameelt selle üle, et EL kasutab vaesuse kaotamiseks ja kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks mitmesuguseid arengu rahastamise vahendeid; rõhutab, et rahastajad peavad seadma esikohale toetuspõhise rahastamise, eriti vähim arenenud riikidele, olukorras, kus enne COVID-19 pandeemia puhangut kulutasid vaesemad riigid juba rohkem raha laenu teenindustasudeks kui tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et komisjon näeb ELi arengupoliitikas segarahastamise ja tagatismehhanismide üha suuremat rolli, mis saavutatakse teiste abimeetodite arvelt; rõhutab, et kuigi segarahastamine on kiiresti kasvanud, on selle mõjust arengule vähe tõendeid, kuna enamik sellest on praegu suunatud keskmiste tuludega riikidesse ja ainult väike osa läheb vähim arenenud riikidele; rõhutab Euroopa Kontrollikoja kriitilist seisukohta seoses Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) komisjonipoolse rakendamise juhtimise ja tulemuslikkusega; nõuab seetõttu, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid segarahastamise suhtes ettevaatliku lähenemisviisi ja tagaksid, et kõik segarahastamise teel kasutusele võetud vahendid oleksid kooskõlas arengu tulemuslikkuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | innustab ELi jätkama jõupingutusi partnerriikide toetamiseks aruka, sihipärase ja kohanemisvõimelise poliitika väljatöötamisel, mis võib aidata saavutada kestliku arengu eesmärke kõige tulemuslikumal viisil; tuletab sellega seoses meelde teadus- ja arendustegevuse väga olulist rolli innovatsiooni ja ettevõtluse edendamisel, millel on positiivne ülekanduv mõju kohaliku majanduse kõikidele sektoritele; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama koostööd teadus- ja arendustegevuse vallas ning tugevdama investeeringuid kohalikku strateegilisse tootmisvõimsusse, eriti tervisega seotud ning sealhulgas uusimate bioressursipõhiste ravimite osas, et suurendada sõltumatust üleilmsetest tarneahelatest; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli vajaduste väljaselgitamisel ja arenguabi edastamisel otse vaestele, ebasoodsas olukorras olevatele ja vähekaitstud inimestele; nõuab siiski valitsusväliste organisatsioonide ja teiste rahastajate vahel jaotatava abi paremat koordineerimist, et tagada abi prognoositavus ja vältida selle killustatust, kattuvaid tegevusi ja nn vaeslapse ossa jäänud riikide (arengukogukonna poolt tähelepanuta jäetud riigid) teket; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles uuesti hindama, kas ELi rahastamisele juurdepääsu halduskohustused on proportsionaalsed; mõistab sellega seoses hukka asjaolu, et ELi toetused muutuvad abikulude piiramise nõuete ning suureneva haldus- ja auditikoormuse tõttu valitsusväliste organisatsioonide jaoks üha ebapiisavamaks ja vähem ligitõmbavamaks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub komisjoni üles looma väiksemate projektide elluviimiseks usaldusväärsete valitsusväliste partnerite, näiteks kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide, kirikute, usupõhiste organisatsioonide ja liikmesriikide valdkondlike asutuste võrgustik ning tegema nendega koostööd; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kinnitab veel kord, et kohalike ja riiklike võtmetähtsusega projektide jaoks mõeldud investeeringud erineva ulatusega kohalikku ja riiklikku taristusse on kõige tõhusam viis abi kasutamiseks, kuna sel viisil stimuleeritakse ja edendatakse majandus- ja sotsiaalset arengut kogu elanikkonna jaoks; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et võla vähendamise meetmed tuleb siduda ametliku arenguabi edasise kasutuselevõtuga; nõuab mitmepoolsete ja kommertsvõlgade lisamist G20 võlgade peatamise algatusse (DSSI); toonitab vajadust tagada kõigi võlausaldajate, sealhulgas Maailmapanga ja teiste mitmepoolsete arengupankade, samuti erasektori võlausaldajate osalemine võlgade peatamise algatuses ja kõigis muudes võla vähendamise pakkumistes; nõuab, et loodaks mitmepoolne võlgade restruktureerimise mehhanism, et käsitleda nii COVID-19 kriisi mõju kui ka kestliku arengu tegevuskava 2030 rahastamisvajadusi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikele töötajatele ja valdkondlikele ettevõtjatele mõeldud koolitusprogrammidel on eriti oluline roll partnerriikides ELi toetatavate projektide järjepidevuse tagamisel ning seeläbi vastutuse ja aruandluse parandamisel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab ametliku arenguabi keskset rolli arengu tulemuslikkuse tegevuskava täitmisel; toonitab, et ametlik arenguabi on muudest arengut soodustada võivatest abivoogudest paindlikum, prognoositavam ja vastutustundlikum; hoiatab, et ametliku arenguabi kriteeriume ei tohi leevendada ega kasutada seda selliste kulude katmiseks, mis ei ole vahetult seotud arenguriikides kestliku arengu edendamisega; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kordab nõudmist, et nõukogu ja liikmesriigid kehtestaksid selge ajakava, mille alusel täita eesmärk suurendada ametliku arenguabi eelarvet 0,7 %-ni kogurahvatulust, kaasa arvatud rahvusvaheline kohustus kulutada 0,15–0,2 % kogurahvatulust ametliku arenguabi jaoks vähim arenenud riikidele, ja et komisjon esitaks konkreetse tegevuskava, milles määratakse kindlaks, kuidas kasutatakse lisavahendeid kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; rõhutab, et abi tulemuslikkus ei asenda piisavat abi mahtu ja ametliku arenguabi 0,7 % eesmärgi säilitamine või ületamine on väga oluline; kordab, et ELi eelarve peaks aitama märkimisväärselt kaasa ELi ametliku arenguabi suurendamisele üldiselt; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kordab oma toetust järgmiste eesmärkide lisamisele naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendisse: 20 % sotsiaalse kaasatuse ja inimarengu edendamiseks ning vähemalt 85 % projektide puhul, mida rahastatakse ametlikust arenguabist, on peamine või oluline eesmärk soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste õiguste ja mõjuvõimu suurendamine, nagu on määratletud OECD arenguabi komitees; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nõuab arengupoliitika suuremat sidusust, mille eesmärk on tagada, et ükski ELi või liikmesriikide poliitika ei avaldaks arenguriikidele negatiivset mõju ja sellel ei oleks vastuolulisi eesmärke; |
| --- | --- |

61.

| 62. | arvab, et Euroopa arenguabi ja avaliku sektori investeeringud peaksid edendama ühiseid prioriteete ja poliitikaeesmärke, sealhulgas vaesuse kaotamine, kliima- ja keskkonnameetmed, majandus- ja kaubanduspoliitika ning rände haldamine, ning need peaksid olema ka täielikult kooskõlas põhiliste inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava põhimõtetega; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab, et humanitaar- ja hädaabi andmise sõltuvusse seadmine koostööst ELiga rände- või julgeolekuküsimustes ei ole kooskõlas kokkulepitud arengu tulemuslikkuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

63.

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale, Maailmapanga Grupile, Aafrika Liidule, tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse, ÜRO Arenguprogrammi ning ÜRO majandus- ja sotsiaalosakonna kaaseesistujatele, OECD-le ning Parlamentidevahelisele Liidule. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Resolutsioon, mis võeti vastu ÜRO Peaassambleel 25. septembril 2015: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/Resolution_A_RES_70_1_EN.pdf

(2)  Financing for Sustainable Development Report 2019 (2019. aasta aruanne kestliku arengu rahastamise kohta): https://developmentfinance.un.org/sites/developmentfinance.un.org/files/FSDR2019.pdf

(3)  2016. aastal Nairobis toimunud GPEDC kõrgetasemelise kohtumise lõppdokument: http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/12/OutcomeDocumentEnglish.pdf

(4)  Ülemaailmse partnerluse eduaruanne, 17. juuni 2019: http://effectivecooperation.org/blogs-news-resources/resource-library/

(5)  ELT C 210, 30.6.2017, lk 1.

(6)  https://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/33454-pr-final_declaration_au_eu_summit1.pdf

(7)  2019. aasta aruanne ELi arenguabi eesmärkide kohta: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9201-2019-INIT/et/pdf

(8)  Nõukogu 2019. aasta aruanne Euroopa arengualase finantsstruktuuri kohta: https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/report-tfra_mar2019_en.pdf

(10)  Benfield ja Como eksperdivõrgustikule AECOM International Development Europe (2019), Euroopa Komisjoni tellitud uuring tõhususe põhimõtete kohaldamise kohta (projekt nr 2018/403300/1): https://knowledge.effectivecooperation.org/system/files/2019-07/2019_07_Impact_study_final.pdf

(11)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 100.

(12)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 38.

(13)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 80.

(14)  ELT C 349, 17.10.2017, lk 11.

(15)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 2.

(16)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 209.

(17)  ELT C 86, 6.3.2018, lk 2.

(18)  ELT C 204, 13.6.2018, lk 68.

(19)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 36.

(20)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 62.

(21)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 66.

(22)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 33.

(23)  ELT C 28, 27.1.2020, lk 101.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0220.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0298.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0084.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0079.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(29)  https://www.consilium.europa.eu/media/24467/st13201-en15.pdf

(30)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/eu-development-effectiveness-monitoring-report-2020_en.pdf

(31)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/the-impact-of-the-coronavirus-covid-19-crisis-on-development-finance-9de00b3b/

(32)  11. detsembri 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi arenguabi rahastajate tegevuse koordineerimise kohta (ELT C 468, 15.12.2016, lk 73).

(33)  14. veebruari 2017. aasta resolutsioon Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (ELT C 252, 18.7.2018, lk 62).

---

Reede, 26. november 2020

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/87

---

P9_TA(2020)0325

Toimeained, sealhulgas klorotoluroon

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1511 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2020/2853(RSP))

(2021/C 425/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmäärust (EL) 2020/1511, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmäärust (EL) 2020/1511, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), eriti selle artiklit 21 ja artikli 17 esimest lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), eriti selle artiklit 21 ja artikli 17 esimest lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (4) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (4) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni, milles esitatakse vastuväide toimeaine klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja varasemale pikendamisele (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni, milles esitatakse vastuväide toimeaine klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja varasemale pikendamisele (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et klorotoluroon kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (7) I lisasse 1. märtsil 2006 komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (8) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et klorotoluroon kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (7) I lisasse 1. märtsil 2006 komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (8) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks;

| B. | arvestades, et menetlus klorotolurooni heakskiidu pikendamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (9) alusel kestab juba 2013. aastast alates; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et menetlus klorotolurooni heakskiidu pikendamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (9) alusel kestab juba 2013. aastast alates;

| C. | arvestades, et toimeaine klorotolurooni heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud, kõigepealt ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 533/2013 (10) ja hiljem, alates 2017. aastast, ühe aasta kaupa komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2017/1511 (11), (EL) 2018/1262 (12), (EL) 2019/1589 (13) ning viimati jälle ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1511, millega heakskiidu kehtivusaega pikendati 31. oktoobrini 2021; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toimeaine klorotolurooni heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud, kõigepealt ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 533/2013 (10) ja hiljem, alates 2017. aastast, ühe aasta kaupa komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2017/1511 (11), (EL) 2018/1262 (12), (EL) 2019/1589 (13) ning viimati jälle ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1511, millega heakskiidu kehtivusaega pikendati 31. oktoobrini 2021;

| D. | arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjuseid selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „Kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende ainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu kehtivusaja pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjuseid selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „Kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende ainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu kehtivusaja pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist“;

| E. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele;

| F. | arvestades, et kohaldada tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohaldada tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale;

| G. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 viidatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid praegusel juhul on selge, et selline proportsionaalsus puudub; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 viidatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid praegusel juhul on selge, et selline proportsionaalsus puudub;

| H. | arvestades, et 14 aastat pärast klorotolurooni heakskiitmist toimeainena on see määratletud endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava kemikaalina ja ometigi ei ole selle aja jooksul klorotolurooni heakskiitu läbi vaadatud või tagasi võetud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 14 aastat pärast klorotolurooni heakskiitmist toimeainena on see määratletud endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava kemikaalina ja ometigi ei ole selle aja jooksul klorotolurooni heakskiitu läbi vaadatud või tagasi võetud;

| I. | arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud võimalik kahjulik mõju tervisele, kuid puuduvad teaduslikud tõendid, ning võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud võimalik kahjulik mõju tervisele, kuid puuduvad teaduslikud tõendid, ning võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks;

| J. | arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam määruse artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam määruse artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise;

Endokriinsüsteemi häireid põhjustavad omadused

| K. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (14) kohaselt on klorotoluroonil ühtlustatud klassifikatsioon, mille kohaselt see on väga mürgine veeorganismidele ja pikaajalise toimega väga mürgine veeorganismidele, ning see arvatavasti põhjustab vähktõbe (kantserogeensus, 2. ohukategooria) ja arvatavasti kahjustab loodet (reproduktiivtoksilisus, 2. ohukategooria); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (14) kohaselt on klorotoluroonil ühtlustatud klassifikatsioon, mille kohaselt see on väga mürgine veeorganismidele ja pikaajalise toimega väga mürgine veeorganismidele, ning see arvatavasti põhjustab vähktõbe (kantserogeensus, 2. ohukategooria) ja arvatavasti kahjustab loodet (reproduktiivtoksilisus, 2. ohukategooria);

| L. | arvestades, et teadusväljaannetes on klorotolurooni seostatud endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega (15); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teadusväljaannetes on klorotolurooni seostatud endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega (15);

| M. | arvestades, et 2015. aastal lisati klorotoluroon rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, kuna seda peetakse endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega aineks, mis võib avaldada inimestele kahjulikku mõju, ja kuna see vastab püsiva ja toksilise aine kriteeriumidele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2015. aastal lisati klorotoluroon rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, kuna seda peetakse endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega aineks, mis võib avaldada inimestele kahjulikku mõju, ja kuna see vastab püsiva ja toksilise aine kriteeriumidele;

| N. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeaineid heaks kiita, kui neil leitakse olevat endokriinsüsteemi häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine, taimekaitseaine või sünergistiga kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti jäägid toidul või söödal ei ületa vaikimisi väärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (16) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeaineid heaks kiita, kui neil leitakse olevat endokriinsüsteemi häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine, taimekaitseaine või sünergistiga kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti jäägid toidul või söödal ei ületa vaikimisi väärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (16) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt;

| O. | arvestades, et on vastuvõetamatu, et ainet, mis tõenäoliselt vastab endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega toimeainete piirkriteeriumidele, lubatakse liidus jätkuvalt kasutada, seades sellega ohtu inimeste ja keskkonna tervise; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on vastuvõetamatu, et ainet, mis tõenäoliselt vastab endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega toimeainete piirkriteeriumidele, lubatakse liidus jätkuvalt kasutada, seades sellega ohtu inimeste ja keskkonna tervise;

| P. | arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatset süsteemi, millega tagatakse toimeainete heakskiidu kehtivusaja viivitamatu pikendamine juhul, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, ning pikendada meelega ümberhindamisprotsessi, esitades mittetäielikke andmeid ning nõudes rohkem erandeid ja eritingimusi, mis aga põhjustab keskkonnale ja inimtervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul kokkupuude ohtliku ainega jätkub; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatset süsteemi, millega tagatakse toimeainete heakskiidu kehtivusaja viivitamatu pikendamine juhul, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, ning pikendada meelega ümberhindamisprotsessi, esitades mittetäielikke andmeid ning nõudes rohkem erandeid ja eritingimusi, mis aga põhjustab keskkonnale ja inimtervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul kokkupuude ohtliku ainega jätkub;

| Q. | arvestades, et oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (17) palus parlament komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (17) palus parlament komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“;

| R. | arvestades, et Euroopa Parlament on oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioonis (18) juba esitanud vastuväite klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja eelmisele pikendamisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlament on oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioonis (18) juba esitanud vastuväite klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja eelmisele pikendamisele;

| S. | arvestades, et komisjon viitab oma vastuses (19) eelmisele vastuväitele klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisele üksnes „enne komisjoni määruse (EL) 2018/605 vastuvõtmist tehtud mõjuhinnangu aluseks olevale uuringule“ (20), milles „ei leitud, et klorotoluroon oleks võimalik endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal“, kuid ei tunnistata, et see uuring ei toonud kaasa klorotolurooni eemaldamist asendamisele kuuluvate ainete loetelust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon viitab oma vastuses (19) eelmisele vastuväitele klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisele üksnes „enne komisjoni määruse (EL) 2018/605 vastuvõtmist tehtud mõjuhinnangu aluseks olevale uuringule“ (20), milles „ei leitud, et klorotoluroon oleks võimalik endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal“, kuid ei tunnistata, et see uuring ei toonud kaasa klorotolurooni eemaldamist asendamisele kuuluvate ainete loetelust;

| T. | arvestades, et pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2100 (21) ja määruse (EL) 2018/605 vastuvõtmist tegi komisjon Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) ja Euroopa Kemikaaliametile (ECHA) ülesandeks töötada välja ühtlustatud suunised, et tagada liidus vastu võetud endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kriteeriumide järjepidev kohaldamine biotsiidide ja pestitsiidide hindamisel liidus; arvestades, et suunised, mis hõlmavad uusi OECD katseid, avaldati 2018. aasta juunis (22), kuid neid ei ole kasutatud klorotolurooni endokriinfunktsiooni kahjustavate omaduste hindamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2100 (21) ja määruse (EL) 2018/605 vastuvõtmist tegi komisjon Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) ja Euroopa Kemikaaliametile (ECHA) ülesandeks töötada välja ühtlustatud suunised, et tagada liidus vastu võetud endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kriteeriumide järjepidev kohaldamine biotsiidide ja pestitsiidide hindamisel liidus; arvestades, et suunised, mis hõlmavad uusi OECD katseid, avaldati 2018. aasta juunis (22), kuid neid ei ole kasutatud klorotolurooni endokriinfunktsiooni kahjustavate omaduste hindamiseks;

| U. | arvestades, et seetõttu ei ole klorotolurooni nõuetekohaselt hinnatud, et seda ei saaks enam pidada endokriinfunktsiooni kahjustavaks aineks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et seetõttu ei ole klorotolurooni nõuetekohaselt hinnatud, et seda ei saaks enam pidada endokriinfunktsiooni kahjustavaks aineks;

| V. | arvestades, et EFSA ei ole klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamise esialgset hindamisaruannet veel hinnanud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EFSA ei ole klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamise esialgset hindamisaruannet veel hinnanud;

| W. | arvestades, et pärast eelmist, 2019. aastal toimunud mitme toimeaine, sealhulgas klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamist rakendusmääruse (EL) 2019/1589 alusel on luba uuendatud või uuendamata jäetud 29 ainest ainult kolme aine puhul, samas kui rakendusmäärusega (EL) 2020/1511 on antud taas pikendus 27 ainele, sh paljudele neist kolmandat või neljandat korda; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et pärast eelmist, 2019. aastal toimunud mitme toimeaine, sealhulgas klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamist rakendusmääruse (EL) 2019/1589 alusel on luba uuendatud või uuendamata jäetud 29 ainest ainult kolme aine puhul, samas kui rakendusmäärusega (EL) 2020/1511 on antud taas pikendus 27 ainele, sh paljudele neist kolmandat või neljandat korda;

| 1. | on seisukohal, et rakendusmäärus (EL) 2020/1511 ületab määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et rakendusmääruses (EL) 2020/1511 ei järgita ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et klorotolurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamise otsus ei ole kooskõlas määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidega ning see ei tugine ei tõenditele selle aine ohutu kasutamise kohta ega tõendatud pakilisele vajadusele toimeaine klorotolurooni kasutamise järele toiduainete tootmisel liidus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil oma rakendusmäärus (EL) 2020/1511 kehtetuks tunnistada ja esitada komiteele uue eelnõu, milles võetakse arvesse teaduslikke tõendeid kõikide asjaomaste ainete, eelkõige klorotolurooni kahjulike omaduste kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles esitama rakendusmääruste eelnõusid üksnes selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamise kohta, mille puhul teaduse hetkeseisu kohaselt ei ole alust eeldada, et komisjon teeks ettepaneku asjaomase toimeaine loa uuendamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil ainete heakskiit tagasi võtta, kui on tõendatud või põhjendatud kahtlus, et need ei vasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles tagama lubade nõuetekohase ja õigeaegse ümberhindamise selliste toimeainete puhul, mille osas nad on andmeid esitavad liikmesriigid, ja tagama, et praegustele viivitustele leitakse nii kiiresti kui võimalik tõhus lahendus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  ELT L 344, 19.10.2020, lk 18.

(2)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(3)  ELT L 67, 12.3.2015, lk 18.

(4)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(5)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 183.

(6)  Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0027).

(7)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

(8)  Komisjoni 16. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/53/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, arvates toimeainete hulka klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi ja metüültiofanaadi (ELT L 241, 17.9.2005, lk 51).

(9)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

(10)  Komisjoni 10. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 533/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi, forkloorfenurooni, indoksakarbi, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 159, 11.6.2013, lk 9).

(11)  Komisjoni 30. augusti 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1511, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, beeta-tsüflutriini, klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, flufenatseedi, flurtamooni, forkloorfenurooni, fostiasaadi, indoksakarbi, iprodiooni, MCPA, MCPB, siltiofaami, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 224, 31.8.2017, lk 115).

(12)  Komisjoni 20. septembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1262, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-metüültsüklopropeeni, beeta-tsüflutriini, klorotaloniili, klorotolurooni, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, diurooni, fludioksoniili, flufenatseedi, flurtamooni, fostiasaadi, indoksakarbi, MCPA, MCPB, prosulfokarbi, metüültiofanaadi ja tribenurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 238, 21.9.2018, lk 62).

(13)  Komisjoni 26. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1589, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 248, 27.9.2019, lk 24).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(15)  Vt muu hulgas järgmist väljaannet: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., „Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse“ (Testikulaarne toksilisus ja klorotolurooni ühendite mehhanism hiirtes), Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(17)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 183.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0027.

(19)  Komisjoni järelmeede Euroopa Parlamendi muule kui seadusandlikule resolutsioonile komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, beeta-tsüflutriini, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, pikloraami, prosulfokarbi, püriproksüfeeni, metüültiofanaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en

(20)  Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/605, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks (ELT L 101, 20.4.2018, lk 33).

(21)  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2100, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikud kriteeriumid (ELT L 301, 17.11.2017, lk 1).

(22)  EFSA and ECHA Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009 (EFSA ja ECHA suunised endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kindlakstegemiseks määruste (EL) nr 528/2012 ja (EÜ) nr 1107/2009 kontekstis), EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/92

---

P9_TA(2020)0326

Karbendasiimi kasutamine teatavates biotsiidides

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

(2021/C 425/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides (D069099/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides (D069099/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (2), eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (2), eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artiklit 11,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu eesmärk on kiita kolmeks aastaks heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliiki 7 (pinnakonservandid) ja tooteliiki 10 (müürikaitsevahendid) kuuluvates biotsiidides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu eesmärk on kiita kolmeks aastaks heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliiki 7 (pinnakonservandid) ja tooteliiki 10 (müürikaitsevahendid) kuuluvates biotsiidides;

| B. | arvestades, et komisjon on võtnud endale nullsaaste eesmärgi mürgivaba keskkonna saavutamiseks, et aidata kodanikke ja keskkonda ohtlike kemikaalide eest paremini kaitsta ning ergutada innovatsiooni ohutute ja kestlike alternatiivide väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on võtnud endale nullsaaste eesmärgi mürgivaba keskkonna saavutamiseks, et aidata kodanikke ja keskkonda ohtlike kemikaalide eest paremini kaitsta ning ergutada innovatsiooni ohutute ja kestlike alternatiivide väljatöötamiseks;

| C. | arvestades, et referentliikmesriigi hindamisaruanded ja järeldused karbendasiimi kohta esitati komisjonile 2. augustil 2013; arvestades, et määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikest 2 võib järeldada, et aineid, mille hindamise liikmesriigid lõpetasid 1. septembriks 2013, tuleks hinnata vastavalt direktiivi 98/8/EÜ sätetele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et referentliikmesriigi hindamisaruanded ja järeldused karbendasiimi kohta esitati komisjonile 2. augustil 2013; arvestades, et määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikest 2 võib järeldada, et aineid, mille hindamise liikmesriigid lõpetasid 1. septembriks 2013, tuleks hinnata vastavalt direktiivi 98/8/EÜ sätetele;

| D. | arvestades, et karbendasiimi ohtlikud omadused olid teada juba 2013. aastal, kui referentliikmesriik esitas hindamisaruanded; arvestades, et hindamisaruannete esitamise ja komisjoni rakendusmääruse eelnõu esitamise vahele on jäänud seitse aastat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et karbendasiimi ohtlikud omadused olid teada juba 2013. aastal, kui referentliikmesriik esitas hindamisaruanded; arvestades, et hindamisaruannete esitamise ja komisjoni rakendusmääruse eelnõu esitamise vahele on jäänud seitse aastat;

Õiguslikud argumendid

Lubamatu oht keskkonnale

| E. | arvestades, et karbendasiimi heakskiitmine kasutamiseks tooteliikides 7 ja 10 võib põhjustada lubamatuid ohte keskkonnale ja inimeste tervisele, mis on direktiiviga 98/8/EÜ vastuolus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et karbendasiimi heakskiitmine kasutamiseks tooteliikides 7 ja 10 võib põhjustada lubamatuid ohte keskkonnale ja inimeste tervisele, mis on direktiiviga 98/8/EÜ vastuolus;

| F. | arvestades, et karbendasiim vastab 1B kategooria mutageeniks ja 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (4) ning kahele püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste (PBT) ainete kriteeriumile (P ja T); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et karbendasiim vastab 1B kategooria mutageeniks ja 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (4) ning kahele püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste (PBT) ainete kriteeriumile (P ja T);

| G. | arvestades, et mitmes uuringus on väljendatud ka muret karbendasiimi endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava toime pärast (5); arvestades, et biotsiidikomitee arvamuste kohaselt, milles käsitleti karbendasiimi kasutamist kõigis tooteliikides 7, 9 ja 10 (6), ei olnud võimalik teha järeldusi endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta; arvestades, et on väga murettekitav, et komisjon eirab jätkuvalt ettevaatusprintsiipi, tehes ettepaneku anda toimeainetele luba, kuna olemasolevate andmete põhjal ei ole nende endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta lõplikke hinnanguid antud; arvestades, et suutmatus teha järeldusi aine endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta piiratud andmete põhjal ei ole samaväärne järeldusega, et sellel ainel ei ole endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmes uuringus on väljendatud ka muret karbendasiimi endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustava toime pärast (5); arvestades, et biotsiidikomitee arvamuste kohaselt, milles käsitleti karbendasiimi kasutamist kõigis tooteliikides 7, 9 ja 10 (6), ei olnud võimalik teha järeldusi endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta; arvestades, et on väga murettekitav, et komisjon eirab jätkuvalt ettevaatusprintsiipi, tehes ettepaneku anda toimeainetele luba, kuna olemasolevate andmete põhjal ei ole nende endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta lõplikke hinnanguid antud; arvestades, et suutmatus teha järeldusi aine endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta piiratud andmete põhjal ei ole samaväärne järeldusega, et sellel ainel ei ole endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi;

| H. | arvestades, et kuigi karbendasiimi käsitlevad hindamisaruanded esitati enne 1. septembrit 2013, mis tähendab, et kuigi karbendasiim vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktides b ja c sätestatud kriteeriumidele, ei ole määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõige 2 heakskiitmise otsuse tegemisel asjakohane (7), on asjaolu, et karbendasiimil on teadaolevad väga ohtlikud omadused, jätkuvalt väga oluline ja seda ei võetud direktiivi 98/8/EÜ rakendamisel piisavalt arvesse, pidades silmas artiklit 10 koostoimes asjaomase direktiivi artikli 5 lõike 1 punktiga b; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuigi karbendasiimi käsitlevad hindamisaruanded esitati enne 1. septembrit 2013, mis tähendab, et kuigi karbendasiim vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktides b ja c sätestatud kriteeriumidele, ei ole määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõige 2 heakskiitmise otsuse tegemisel asjakohane (7), on asjaolu, et karbendasiimil on teadaolevad väga ohtlikud omadused, jätkuvalt väga oluline ja seda ei võetud direktiivi 98/8/EÜ rakendamisel piisavalt arvesse, pidades silmas artiklit 10 koostoimes asjaomase direktiivi artikli 5 lõike 1 punktiga b;

| I. | arvestades, et karbendasiimi kasutamine tooteliikides 7 ja 10 fassaadide jaoks välisvärvide töötlemisel, et vältida seente ja vetikate kasvu, kujutab endast suurt veereostuse tekke ohtu, kuna need biotsiidid eralduvad hoonete fassaadidelt iga kord, kui vihma sajab; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et karbendasiimi kasutamine tooteliikides 7 ja 10 fassaadide jaoks välisvärvide töötlemisel, et vältida seente ja vetikate kasvu, kujutab endast suurt veereostuse tekke ohtu, kuna need biotsiidid eralduvad hoonete fassaadidelt iga kord, kui vihma sajab;

| J. | arvestades, et ühe uuringu (8) järelduse kohaselt leiti Saksamaal karbendasiimi rohkem kui 90 %s vihmavee settepaakide proovidest ja rohkem kui 50 %s proovidest, mis olid võetud valinguvee ülevoolubasseinidest, mis lasevad puhastamata vihmavett veekogudesse või millest see imbub põhjavette; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ühe uuringu (8) järelduse kohaselt leiti Saksamaal karbendasiimi rohkem kui 90 %s vihmavee settepaakide proovidest ja rohkem kui 50 %s proovidest, mis olid võetud valinguvee ülevoolubasseinidest, mis lasevad puhastamata vihmavett veekogudesse või millest see imbub põhjavette;

| K. | arvestades, et biotsiidikomitee arvamuses tooteliigi 9 (kiu, naha, kummi ja polümeermaterjalide konservandid) kohta jõuti järeldusele, et karbendasiimi ei kiidetud heaks justnimelt põhjusel, et karbendasiimi leostumine töödeldud pindadelt vihmavee toimel põhjustab lubamatut ohtu pinnavee- ja settekomponendile ning puuduvad piisavad riskijuhtimismeetmed; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et biotsiidikomitee arvamuses tooteliigi 9 (kiu, naha, kummi ja polümeermaterjalide konservandid) kohta jõuti järeldusele, et karbendasiimi ei kiidetud heaks justnimelt põhjusel, et karbendasiimi leostumine töödeldud pindadelt vihmavee toimel põhjustab lubamatut ohtu pinnavee- ja settekomponendile ning puuduvad piisavad riskijuhtimismeetmed;

| L. | arvestades, et biotsiidikomitee arvamustes tooteliikide 7 ja 10 kohta jõuti järeldusele, et karbendasiimi kasutamine välitingimustes, muu hulgas värvides (tooteliik 7) ja kipsmaterjalides (tooteliik 10) kujutab endast lubamatut ohtu pinnavee- ja settekomponendile, kuna puuduvad piisavad riskivähendusmeetmed, et vältida töödeldud toodete eluea (tooteliigi 7 puhul viis aastat ja tooteliigi 10 puhul 25 aastat) jooksul lekkeid kanalisatsiooni; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et biotsiidikomitee arvamustes tooteliikide 7 ja 10 kohta jõuti järeldusele, et karbendasiimi kasutamine välitingimustes, muu hulgas värvides (tooteliik 7) ja kipsmaterjalides (tooteliik 10) kujutab endast lubamatut ohtu pinnavee- ja settekomponendile, kuna puuduvad piisavad riskivähendusmeetmed, et vältida töödeldud toodete eluea (tooteliigi 7 puhul viis aastat ja tooteliigi 10 puhul 25 aastat) jooksul lekkeid kanalisatsiooni;

| M. | arvestades, et karbendasiimi tooteliikides 7 ja 10 kasutamiseks heakskiitmine, isegi lühiajaliselt, st kolmeks aastaks, tooks seega kaasa karbendasiimi otsese keskkonda sattumise vihmavee kaudu kuni 25 aasta vältel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et karbendasiimi tooteliikides 7 ja 10 kasutamiseks heakskiitmine, isegi lühiajaliselt, st kolmeks aastaks, tooks seega kaasa karbendasiimi otsese keskkonda sattumise vihmavee kaudu kuni 25 aasta vältel;

| N. | arvestades, et Rootsi märkis biotsiidikomiteele esitatud vähemuse arvamuses, et leostumine töödeldud toodete (nt värvid ja kips) kasutusaja jooksul igasugustes välitingimustes kasutamise korral kujutab endast lubamatut ohtu keskkonnale, ning et hindamisaruande kohaselt ei saa seda riski maandada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Rootsi märkis biotsiidikomiteele esitatud vähemuse arvamuses, et leostumine töödeldud toodete (nt värvid ja kips) kasutusaja jooksul igasugustes välitingimustes kasutamise korral kujutab endast lubamatut ohtu keskkonnale, ning et hindamisaruande kohaselt ei saa seda riski maandada;

| O. | arvestades, et biotsiidikomitee arvamuste kohaselt kaasneb karbendasiimi kasutamisega vastavalt tooteliikides 7, 9 ja 10 sama lubamatu oht, ja arvestades, et see asjaolu oleks pidanud viima otsuseni mitte kiita karbendasiimi heaks ühelgi neist välitingimustes kasutamise juhtudest, mitte ainult tooteliigi 9 puhul; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et biotsiidikomitee arvamuste kohaselt kaasneb karbendasiimi kasutamisega vastavalt tooteliikides 7, 9 ja 10 sama lubamatu oht, ja arvestades, et see asjaolu oleks pidanud viima otsuseni mitte kiita karbendasiimi heaks ühelgi neist välitingimustes kasutamise juhtudest, mitte ainult tooteliigi 9 puhul;

| P. | arvestades, et karbendasiimi kasutamine siseruumides võib samuti tuua kaasa lubamatuid ohte, sest uuringud (9) näitavad, et karbendasiimi esinemine pinnavees tuleneb peamiselt puhastatud olme- ja tööstusreovee ärajuhtimisest, hoolimata biotsiidikomitee arvamustes esitatud järeldustest, mille kohaselt on karbendasiimi siseruumides kasutamisest tulenevad ohud keskkonnale vastuvõetavad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et karbendasiimi kasutamine siseruumides võib samuti tuua kaasa lubamatuid ohte, sest uuringud (9) näitavad, et karbendasiimi esinemine pinnavees tuleneb peamiselt puhastatud olme- ja tööstusreovee ärajuhtimisest, hoolimata biotsiidikomitee arvamustes esitatud järeldustest, mille kohaselt on karbendasiimi siseruumides kasutamisest tulenevad ohud keskkonnale vastuvõetavad;

Heakskiitmise tingimused, millega ei suudeta riske vähendada

| Q. | arvestades, et pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud ohtu keskkonnale, võib komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohaselt karbendasiimi heaks kiita tingimusel, et teatavad selle kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused on täidetud, eelkõige et välitingimustes kasutamiseks ette nähtud värvides või kipsides kasutatavate toodete puhul pööratakse toote hindamisel erilist tähelepanu pinnaveele, setetele, pinnasele ja põhjaveele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud ohtu keskkonnale, võib komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohaselt karbendasiimi heaks kiita tingimusel, et teatavad selle kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused on täidetud, eelkõige et välitingimustes kasutamiseks ette nähtud värvides või kipsides kasutatavate toodete puhul pööratakse toote hindamisel erilist tähelepanu pinnaveele, setetele, pinnasele ja põhjaveele;

| R. | arvestades, et biotsiidikomitee arvamustes tooteliikide 7 ja 10 kohta juhitakse mõlemas tähelepanu sellele, et esineb lubamatu oht pinnavee- ja settekomponendile, ja märgitakse, et hinnatud kasutusviiside puhul puuduvad piisavad riskijuhtimismeetmed, et vältida heiteid kanalisatsiooni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et biotsiidikomitee arvamustes tooteliikide 7 ja 10 kohta juhitakse mõlemas tähelepanu sellele, et esineb lubamatu oht pinnavee- ja settekomponendile, ja märgitakse, et hinnatud kasutusviiside puhul puuduvad piisavad riskijuhtimismeetmed, et vältida heiteid kanalisatsiooni;

| S. | arvestades, et komisjoni poolt loale lisatud nõuded ja tingimused on äärmiselt ebamäärased ega ole piisavad, et lubamatuid ohte vähendada; arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus ei nõuta liikmesriikidelt piisavate riskivähendusmeetmete kehtestamist, vaid lihtsalt ohtudele tähelepanu pööramist; arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus ei võeta arvesse asjaolu, et tõendavates dokumentides järeldati, et piisavad riskijuhtimismeetmed puuduvad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjoni poolt loale lisatud nõuded ja tingimused on äärmiselt ebamäärased ega ole piisavad, et lubamatuid ohte vähendada; arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus ei nõuta liikmesriikidelt piisavate riskivähendusmeetmete kehtestamist, vaid lihtsalt ohtudele tähelepanu pööramist; arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus ei võeta arvesse asjaolu, et tõendavates dokumentides järeldati, et piisavad riskijuhtimismeetmed puuduvad;

Riskijuhtimist käsitleva otsuse ja aluseks võetavate teaduslike tõendite kooskõla

| T. | arvestades, et nagu Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „kohus“) on kinnitanud, peab komisjoni otsus riskijuhtimismeetme vastuvõtmisel olema kooskõlas teaduslike tõenditega, millele tuginetakse; arvestades, et komisjon võib jätta arvesse võtmata teadusliku arvamuse, mis on esitatud otsustamisprotsessi käigus, kuid peab seejärel esitama oma järelduste kohta konkreetsed, arvamuses esitatud põhjendustega võrdse teadusliku väärtusega põhjendused; arvestades, et komisjoni põhjendused peavad selgitama, miks ta arvamust eirab (10); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et nagu Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „kohus“) on kinnitanud, peab komisjoni otsus riskijuhtimismeetme vastuvõtmisel olema kooskõlas teaduslike tõenditega, millele tuginetakse; arvestades, et komisjon võib jätta arvesse võtmata teadusliku arvamuse, mis on esitatud otsustamisprotsessi käigus, kuid peab seejärel esitama oma järelduste kohta konkreetsed, arvamuses esitatud põhjendustega võrdse teadusliku väärtusega põhjendused; arvestades, et komisjoni põhjendused peavad selgitama, miks ta arvamust eirab (10);

| U. | arvestades, et otsus kiita heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides on olulises vastuolus biotsiidikomitee arvamusega, mille kohaselt karbendasiimi kasutamine välitingimustes värvides (tooteliik 7) ja kipsmaterjalides (tooteliik 10) kujutab endast lubamatut ohtu pinnavee- ja settekomponendile, võttes arvesse direktiivi 98/8/EÜ artiklit 10 koostoimes asjaomase direktiivi artikli 5 lõike 1 punktiga b; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et otsus kiita heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides on olulises vastuolus biotsiidikomitee arvamusega, mille kohaselt karbendasiimi kasutamine välitingimustes värvides (tooteliik 7) ja kipsmaterjalides (tooteliik 10) kujutab endast lubamatut ohtu pinnavee- ja settekomponendile, võttes arvesse direktiivi 98/8/EÜ artiklit 10 koostoimes asjaomase direktiivi artikli 5 lõike 1 punktiga b;

| V. | arvestades, et põhjendused selle kohta, miks komisjon kaldub kõrvale biotsiidikomitee arvamuste järeldustest, mille ta esitab rakendusmääruse eelnõus, piirduvad argumentidega, et biotsiididele täieliku loa andmine nõuab lisasammu liikmesriigi tasandil ning et määruse (EL) nr 528/2012 kohane läbivaatamine toimub varsti; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et põhjendused selle kohta, miks komisjon kaldub kõrvale biotsiidikomitee arvamuste järeldustest, mille ta esitab rakendusmääruse eelnõus, piirduvad argumentidega, et biotsiididele täieliku loa andmine nõuab lisasammu liikmesriigi tasandil ning et määruse (EL) nr 528/2012 kohane läbivaatamine toimub varsti;

| W. | arvestades, et need põhjused ei selgita, miks komisjon leidis, et karbendasiim ei kujuta endast lubamatut ohtu kasutamisel tooteliikides 7 ja 10 vastavalt direktiivile 98/8/EÜ, eelkõige arvestades, et sama toimeaine kasutamine tooteliigis 9 kujutas endast lubamatut ohtu, mille tõttu otsustati selle tooteliigi jaoks luba mitte anda; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et need põhjused ei selgita, miks komisjon leidis, et karbendasiim ei kujuta endast lubamatut ohtu kasutamisel tooteliikides 7 ja 10 vastavalt direktiivile 98/8/EÜ, eelkõige arvestades, et sama toimeaine kasutamine tooteliigis 9 kujutas endast lubamatut ohtu, mille tõttu otsustati selle tooteliigi jaoks luba mitte anda;

| X. | arvestades, et põhjendused, miks komisjon kaldub biotsiidikomitee arvamuste järeldustest kõrvale, ei ole hädavajalikud mitte ainult kohtu kontrolli jaoks, vaid konkreetsemalt ka selleks, et parlament saaks oma kontrollivolitusi nõuetekohaselt kasutada; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et põhjendused, miks komisjon kaldub biotsiidikomitee arvamuste järeldustest kõrvale, ei ole hädavajalikud mitte ainult kohtu kontrolli jaoks, vaid konkreetsemalt ka selleks, et parlament saaks oma kontrollivolitusi nõuetekohaselt kasutada;

Olemasolevate alternatiivide kaalumine

| Y. | arvestades, et biotsiidikomitee arvamuse kohaselt on tooteliigi 7 puhul karbendasiim ette nähtud fungitsiidina kasutamiseks biotsiide sisaldavates pinnakonservantides, mis kantakse lõpptoodetele (nt värvid) või lisatakse neisse; arvestades, et biotsiidikomitee arvamuse kohaselt on tooteliigi 10 puhul karbendasiim ette nähtud fungitsiidina kasutamiseks ehitusmaterjali konservantides, mis kantakse lõpptoodetele (nt kipsmaterjalid) või lisatakse neisse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et biotsiidikomitee arvamuse kohaselt on tooteliigi 7 puhul karbendasiim ette nähtud fungitsiidina kasutamiseks biotsiide sisaldavates pinnakonservantides, mis kantakse lõpptoodetele (nt värvid) või lisatakse neisse; arvestades, et biotsiidikomitee arvamuse kohaselt on tooteliigi 10 puhul karbendasiim ette nähtud fungitsiidina kasutamiseks ehitusmaterjali konservantides, mis kantakse lõpptoodetele (nt kipsmaterjalid) või lisatakse neisse;

| Z. | arvestades, et komisjon järeldas, et karbendasiimile ei ole ühtegi sobivat alternatiivi, tuginedes üksnes üheteistkümnele 2014. aastast pärinevale mittekonfidentsiaalsele vastusele, mille esitasid kolmandad isikud, kes kõik on äriühingud või tööstusliidud; arvestades, et kui komisjoni otsuse toetamiseks on olemas muud teavet, tuleks see teha Euroopa Parlamendile kättesaadavaks, et parlament saaks oma kontrollivolitusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjon järeldas, et karbendasiimile ei ole ühtegi sobivat alternatiivi, tuginedes üksnes üheteistkümnele 2014. aastast pärinevale mittekonfidentsiaalsele vastusele, mille esitasid kolmandad isikud, kes kõik on äriühingud või tööstusliidud; arvestades, et kui komisjoni otsuse toetamiseks on olemas muud teavet, tuleks see teha Euroopa Parlamendile kättesaadavaks, et parlament saaks oma kontrollivolitusi täielikult kasutada;

| AA. | arvestades, et biotsiidikomitee arvamuste kohaselt ei eristatud enamiku vastuste puhul karbendasiimi kasutusotstarvet tooteliikides 7, 9 ja 10, mis ei võimaldanud komisjonil nõuetekohaselt hinnata alternatiivide kättesaadavust iga tooteliigi ja kasutusala puhul; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et biotsiidikomitee arvamuste kohaselt ei eristatud enamiku vastuste puhul karbendasiimi kasutusotstarvet tooteliikides 7, 9 ja 10, mis ei võimaldanud komisjonil nõuetekohaselt hinnata alternatiivide kättesaadavust iga tooteliigi ja kasutusala puhul;

| AB. | arvestades, et vastustes esitatud teave ei ole kaugeltki piisavalt üksikasjalik ja ajakohane järeldamaks, et tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides kasutamiseks ei ole karbendasiimile sobivaid alternatiive; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et vastustes esitatud teave ei ole kaugeltki piisavalt üksikasjalik ja ajakohane järeldamaks, et tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides kasutamiseks ei ole karbendasiimile sobivaid alternatiive;

| AC. | arvestades, et eelkõige tooteliiki 7 kuuluvate toodete puhul teatasid vastajad, et karbendasiimi asendamine värvides on tehniliselt võimalik, kuigi nad pidasid seda liiga aeganõudvaks ja kulukaks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et eelkõige tooteliiki 7 kuuluvate toodete puhul teatasid vastajad, et karbendasiimi asendamine värvides on tehniliselt võimalik, kuigi nad pidasid seda liiga aeganõudvaks ja kulukaks;

| AD. | arvestades, et eelkõige tooteliiki 10 kuuluvate toodete puhul teatasid vastajad, et karbendasiimi asendamine värvides on tehniliselt võimalik, kuigi nad pidasid seda liiga aeganõudvaks ja kulukaks; arvestades, et biotsiidikomitee arvamuse kohaselt ei ole kõnealuse tooteliigi heakskiidetud toimeainete väga väikese arvu tõttu praegu kättesaadav teave piisav, et otsustada, kas on olemas mõni muu toimeaine, mis võiks pakkuda alternatiivi karbendasiimi kasutamisele konservandina kipsmaterjalides, mida iseloomustab kõrge pH väärtus; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et eelkõige tooteliiki 10 kuuluvate toodete puhul teatasid vastajad, et karbendasiimi asendamine värvides on tehniliselt võimalik, kuigi nad pidasid seda liiga aeganõudvaks ja kulukaks; arvestades, et biotsiidikomitee arvamuse kohaselt ei ole kõnealuse tooteliigi heakskiidetud toimeainete väga väikese arvu tõttu praegu kättesaadav teave piisav, et otsustada, kas on olemas mõni muu toimeaine, mis võiks pakkuda alternatiivi karbendasiimi kasutamisele konservandina kipsmaterjalides, mida iseloomustab kõrge pH väärtus;

| AE. | arvestades, et enamikus komisjonile 2014. aastal esitatud vastustes järeldati, et karbendasiimile alternatiivide leidmine tooteliikide 7 ja 10 puhul on võimalik, kuigi see ei ole lihtne; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et enamikus komisjonile 2014. aastal esitatud vastustes järeldati, et karbendasiimile alternatiivide leidmine tooteliikide 7 ja 10 puhul on võimalik, kuigi see ei ole lihtne;

| AF. | arvestades, et taotlejatel on olnud seitse aastat aega, et otsida võimalikke alternatiive karbendasiimile, mille kahjulikud omadused on hästi teada; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et taotlejatel on olnud seitse aastat aega, et otsida võimalikke alternatiive karbendasiimile, mille kahjulikud omadused on hästi teada;

| AG. | arvestades, et seetõttu ei ole komisjon täitnud oma kohustust kaaluda sobivate alternatiivsete ainete kättesaadavust vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõikele 5; arvestades, et ei ole esitatud üksikasjalikku selgitust, et täpsustada, mille alusel komisjon järeldas, et sobivad ja piisavad alternatiivsed ained puuduvad; arvestades, et aine toksikoloogilisi omadusi silmas pidades on sellised üksikasjad käesoleva loa andmise menetluse tulemuse jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et seetõttu ei ole komisjon täitnud oma kohustust kaaluda sobivate alternatiivsete ainete kättesaadavust vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõikele 5; arvestades, et ei ole esitatud üksikasjalikku selgitust, et täpsustada, mille alusel komisjon järeldas, et sobivad ja piisavad alternatiivsed ained puuduvad; arvestades, et aine toksikoloogilisi omadusi silmas pidades on sellised üksikasjad käesoleva loa andmise menetluse tulemuse jaoks väga olulised;

| AH. | arvestades, et tooteliigi 9 puhul ei antud karbendasiimi kasutamisele heakskiitu; arvestades, et ükski saadud ja biotsiidikomitee arvamuses osutatud teave ei puudutanud üksnes tooteliiki 9; arvestades, et kolmandatest isikutest vastajad väljendasid tooteliigi 9 puhul samu kahtlusi nagu tooteliikide 7 ja 10 puhul seoses olemasolevate alternatiivide piiratud arvuga ning aja ja kuludega, mis on vajalikud karbendasiimiga samaväärse tõhususega alternatiivi väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et tooteliigi 9 puhul ei antud karbendasiimi kasutamisele heakskiitu; arvestades, et ükski saadud ja biotsiidikomitee arvamuses osutatud teave ei puudutanud üksnes tooteliiki 9; arvestades, et kolmandatest isikutest vastajad väljendasid tooteliigi 9 puhul samu kahtlusi nagu tooteliikide 7 ja 10 puhul seoses olemasolevate alternatiivide piiratud arvuga ning aja ja kuludega, mis on vajalikud karbendasiimiga samaväärse tõhususega alternatiivi väljatöötamiseks;

| AI. | arvestades, et biotsiidikomitee arvamuste kohaselt juhtisid vastajad nii tooteliikide 7 kui ka 10 puhul tähelepanu sellele, et alternatiivide kättesaadavust on raske hinnata, kuna paljud neist on vaja alles määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt läbi vaadata; arvestades, et on vastuvõetamatu, et läbivaatamisprogrammi täitmisega viivitamist kasutatakse inimeste tervise ja keskkonna kaitsmise takistamise õigustusena; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et biotsiidikomitee arvamuste kohaselt juhtisid vastajad nii tooteliikide 7 kui ka 10 puhul tähelepanu sellele, et alternatiivide kättesaadavust on raske hinnata, kuna paljud neist on vaja alles määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt läbi vaadata; arvestades, et on vastuvõetamatu, et läbivaatamisprogrammi täitmisega viivitamist kasutatakse inimeste tervise ja keskkonna kaitsmise takistamise õigustusena;

Poliitilised argumendid

| AJ. | arvestades, et on vastuvõetamatu, et komisjon otsustab lükata edasi heakskiitmata jätmise otsuse tegemise selliste ainete kohta, mis kujutavad endast inimeste tervisele ja keskkonnale lubamatut ohtu, põhjendades seda lihtsalt sellega, et määrus (EL) nr 528/2012 aitab tulevaste läbivaatamiste kaudu muuta heakskiitmata jätmise otsuste tegemise süstemaatilisemaks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et on vastuvõetamatu, et komisjon otsustab lükata edasi heakskiitmata jätmise otsuse tegemise selliste ainete kohta, mis kujutavad endast inimeste tervisele ja keskkonnale lubamatut ohtu, põhjendades seda lihtsalt sellega, et määrus (EL) nr 528/2012 aitab tulevaste läbivaatamiste kaudu muuta heakskiitmata jätmise otsuste tegemise süstemaatilisemaks;

| AK. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus on sätestatud, et vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktile 10 peaksid liikmesriikide pädevad asutused hindama, kas kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 tingimused on nende territooriumil täidetud, et otsustada, kas karbendasiimi sisaldavale biotsiidile võib anda loa; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus on sätestatud, et vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktile 10 peaksid liikmesriikide pädevad asutused hindama, kas kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 tingimused on nende territooriumil täidetud, et otsustada, kas karbendasiimi sisaldavale biotsiidile võib anda loa;

| AL. | arvestades, et komisjon ei tohiks delegeerida vastutust karbendasiimi sisaldavate biotsiidide turustamisest keeldumise eest liikmesriikidele, tuginedes argumendile, et avaliku konsultatsiooni käigus võimalike asendamisele kuuluvate ainete kohta saadud teave on madala kvaliteediga; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et komisjon ei tohiks delegeerida vastutust karbendasiimi sisaldavate biotsiidide turustamisest keeldumise eest liikmesriikidele, tuginedes argumendile, et avaliku konsultatsiooni käigus võimalike asendamisele kuuluvate ainete kohta saadud teave on madala kvaliteediga;

| AM. | arvestades, et komisjoni ettepaneku kohaselt nõutakse töödeldud toodetel ainult piiratud teavet sisaldava märgise esitamist ning et selle märgise suhtes ei kohaldata regulatiivset kontrolli enne toote turule laskmist ja liikmesriikidevahelist kaubandust; arvestades, et kuna tootele loa andmine ei ole vajalik, ei hinnata seda, kas toote tõhusus vastab etiketil esitatud väidetele; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et komisjoni ettepaneku kohaselt nõutakse töödeldud toodetel ainult piiratud teavet sisaldava märgise esitamist ning et selle märgise suhtes ei kohaldata regulatiivset kontrolli enne toote turule laskmist ja liikmesriikidevahelist kaubandust; arvestades, et kuna tootele loa andmine ei ole vajalik, ei hinnata seda, kas toote tõhusus vastab etiketil esitatud väidetele;

| AN. | arvestades, et selline olukord ei taga inimeste tervise ja keskkonna kaitse piisavalt kõrget taset ega võrdseid tingimusi liidu ja kolmandate riikide ettevõtjatele; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et selline olukord ei taga inimeste tervise ja keskkonna kaitse piisavalt kõrget taset ega võrdseid tingimusi liidu ja kolmandate riikide ettevõtjatele;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, kuna see ei ole kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ ja määruse (EL) nr 528/2012 eesmärgi ja sisuga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, arvestades






  a) | karbendasiimi ohtlikke omadusi, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

karbendasiimi ohtlikke omadusi,

| b) | selle käitumist keskkonnas ja tõendavates dokumentides märgitud riskijuhtimismeetmete puudumist, |
| --- | --- |

b)

selle käitumist keskkonnas ja tõendavates dokumentides märgitud riskijuhtimismeetmete puudumist,

| c) | andmete puudumist, et teha selgeid järeldusi sobivate alternatiivide puudumise kohta, |
| --- | --- |

c)

andmete puudumist, et teha selgeid järeldusi sobivate alternatiivide puudumise kohta,

| d) | asjaolu, et hindamisaruannete esitamisest on möödunud seitse aastat, ja |
| --- | --- |

d)

asjaolu, et hindamisaruannete esitamisest on möödunud seitse aastat, ja

| e) | järjepidevuse puudumist komisjoni otsuste vahel, mis käsitlevad karbendasiimi kasutamist tooteliikides 7, 9 ja 10,
  et komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides, isegi lühiajaliselt, st kolmeks aastaks, ei ole inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate lubamatute ohtude tõttu proportsionaalne ning oleks pidanud viima komisjoni järelduseni, et esinevad lubamatud ohud, kuna karbendasiimi kasutamine tootes tekitab endiselt muret; |
| --- | --- |

e)

järjepidevuse puudumist komisjoni otsuste vahel, mis käsitlevad karbendasiimi kasutamist tooteliikides 7, 9 ja 10,

et komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides, isegi lühiajaliselt, st kolmeks aastaks, ei ole inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate lubamatute ohtude tõttu proportsionaalne ning oleks pidanud viima komisjoni järelduseni, et esinevad lubamatud ohud, kuna karbendasiimi kasutamine tootes tekitab endiselt muret;

| 3. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus esitatud teave on ebapiisav selleks, et Euroopa Parlament saaks oma kontrollivolitusi nõuetekohaselt kasutada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil oma rakendusmääruse eelnõu tagasi võtta ja esitada komiteele uue eelnõu, milles tehakse ettepanek mitte kiita heaks toimeaine karbendasiimi kasutamist tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab, et kuigi hindamisaruanded esitati enne 1. septembrit 2013, kujutab loa andmine ainele, mis on klassifitseeritud 1B kategooria mutageeniks ja 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning millel võivad olla endokriinseid häireid põhjustavad omadused, endast lubamatut ohtu inimeste tervisele seoses kavandatud kasutusviisidega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(2)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(5)  Morinaga, H. et al., „A Benzimidazole Fungicide, Benomyl, and Its Metabolite, Carbendazim, Induce Aromatase Activity in a Human Ovarian Granulose-Like Tumor Cell Line (KGN)“, Endocrinology 2004, 145(4):1860–1869; Kim, D-J. et al., „Benomyl induction of brain aromatase and toxic effects in the zebrafish embryo“, Journal of Applied Toxicology 2009, 29:289–294; Goldman, J.M. et al., „Effects of the benomyl metabolite, carbendazim, on the hypothalamic-pituitary reproductive axis in the male rat“, Toxicology 1989, 57(2): 173–182; Jiang, J. et al, „Carbendazim has the potential to induce oxidative stress, apoptosis, immunotoxicity and endocrine disruption during zebrafish larvae development“, Toxicology in Vitro 2015, 29(7):1473–1481; Singh, S., Singh, N., Kumar, V. et al., „Toxicity, monitoring and biodegradation of the fungicide carbendazim“, Environmental Chemistry Letters 2016, 14: 317–329; Jin, C., Zeng, Z., Wang, C., Luo, T., Wang, S., Zhou, J., Ni, Y., Fu, Z., Jin, Y., „Insights into a Possible Mechanism Underlying the Connection of Carbendazim-Induced Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis in Mice“, Toxicological Sciences 2018, 166(2): 382–393; Durand, P., Martin, G., Blondet, A., Gilleron, J., Carette, D., Janczarski, S., Christin, E., Pointis, G., Perrard, M.H., „Effects of low doses of carbendazim or iprodione either separately or in mixture on the pubertal rat seminiferous epithelium: An ex vivo study“, Toxicology In Vitro 2017, 45(3):366–373; Jin, Y., Zeng, Z., Wu, Y., Zhang, S., Fu, Z., „Oral Exposure of Mice to Carbendazim Induces Hepatic Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis“, Toxicological Sciences 2015, 147(1):116–26; Rama, E.M., Bortolan, S., Vieira, M.L., Gerardin, D.C., Moreira, E.G., „Reproductive and possible hormonal effects of carbendazim“, Regulatory Toxicology and Pharmacology 2014, 69(3):476–486.

(6)  Biotsiidikomitee 10. detsembri 2019. aasta arvamus toimeaine heakskiitmise taotluse kohta: karbendasiim, tooteliik 7; Biotsiidikomitee 27. veebruari 2019. aasta arvamus toimeaine heakskiitmise taotluse kohta: karbendasiim, tooteliik 9; Biotsiidikomitee 10. detsembri 2019. aasta arvamus toimeaine heakskiitmise taotluse kohta: karbendasiim, tooteliik 10; https://echa.europa.eu/regulations/biocidal-products-regulation/approval-of-active-substances/bpc-opinions-on-active-substance-approval?diss=true&search_criteria_ecnumber=234-232-0&search_criteria_casnumber=10605-21-7&search_criteria_name=Carbendazim

(7)  Biotsiidikomitee arvamused tooteliikide 7 ja 10 kohta, lk 14.

(8)  https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/479/ publikationen/texte_169-2020_belastung_der_umwelt_mit_bioziden_realistischer_erfassen_-_schwerpunkt_eintraege_ueber_klaeranlagen.pdf

(9)  Merel, S., Benzing, S., Gleiser, C., Di Napoli-Davis, G., Zwiener, C., „Occurrence and overlooked sources of the biocide carbendazim in wastewater and surface water“, Environmental Pollution 2018, 239:512–521.

(10)  Vt kohtuasi T-837/16, Rootsi vs. komisjon, ECLI:EU:T:2019:144, punkt 69.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/98

---

P9_TA(2020)0327

Euroopa Parlamendi valimiste kokkuvõte

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi valimiste kokkuvõtte kohta (2020/2088(INI))

(2021/C 425/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artikleid 10 ja 14 ning artikli 17 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artikleid 10 ja 14 ning artikli 17 lõiget 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 20 ja 22, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 20 ja 22,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21 ja 39 ning artikli 52 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21 ja 39 ning artikli 52 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikeid 6 ja 7 käsitlevat deklaratsiooni nr 11, mis on lisatud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikeid 6 ja 7 käsitlevat deklaratsiooni nr 11, mis on lisatud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artiklit 21,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eelkõige selle artiklit 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eelkõige selle artiklit 25,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, eelkõige selle artiklit 29, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, eelkõige selle artiklit 29,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 1. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 1. põhimõtet,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2018. aasta otsust (EL, Euratom) 2018/994, millega muudetakse otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2018. aasta otsust (EL, Euratom) 2018/994, millega muudetakse otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta otsust (EL) 2018/937, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta otsust (EL) 2018/937, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta otsust (EL, Euratom) 2018/767, millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate üheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta otsust (EL, Euratom) 2018/767, millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate üheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. mai 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/673, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. mai 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/673, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta määrust (EL, Euratom) 2019/493, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014 seoses kontrollimenetlusega, mis käsitleb isikuandmete kaitse normide rikkumist Euroopa Parlamendi valimiste raames (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta määrust (EL, Euratom) 2019/493, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014 seoses kontrollimenetlusega, mis käsitleb isikuandmete kaitse normide rikkumist Euroopa Parlamendi valimiste raames (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete muudetud raamkokkulepet (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete muudetud raamkokkulepet (6),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2015. aasta resolutsiooni valimisi käsitleva Euroopa Liidu õiguse reformimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2015. aasta resolutsiooni valimisi käsitleva Euroopa Liidu õiguse reformimise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (8),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (9),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate üheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate üheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (10),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 16. juuli 2019. aasta resolutsiooni komisjoni presidendi valimise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuli 2019. aasta resolutsiooni komisjoni presidendi valimise kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni välisriikide sekkumise kohta valimistesse ja desinformatsiooni kohta riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni välisriikide sekkumise kohta valimistesse ja desinformatsiooni kohta riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides (13),

| — | võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta otsust välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas väärinfot käsitleva erikomisjoni moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta otsust välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas väärinfot käsitleva erikomisjoni moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2019. aasta 20. märtsi teabearuannet puuetega inimeste tegeliku õiguse kohta Euroopa Parlamendi valimistel hääletada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2019. aasta 20. märtsi teabearuannet puuetega inimeste tegeliku õiguse kohta Euroopa Parlamendi valimistel hääletada,

| — | võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu (IPU) tööd soolise võrdõiguslikkuse alal, eriti sootundlike parlamentide tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu (IPU) tööd soolise võrdõiguslikkuse alal, eriti sootundlike parlamentide tegevuskava,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0211/2020),

| A. | arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales rohkem inimesi kui ühelgi varasemal korral viimase 20 aasta jooksul (50,66 % ehk kaheksa protsenti rohkem kui 2014. aastal), mis on rõõmustav märk, kuna see näitab Euroopa kodanike kasvavat huvi Euroopa tasandi sündmuste vastu ja arusaamist, et ELi õigusaktid mõjutavad nende igapäevaelu; arvestades siiski, et liikmesriikide vahel olid suured erinevused ja hääletamisest hoidumise määr oli endiselt kõrge ning seetõttu tuleb rohkem ära teha, et suurendada osalemist Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales rohkem inimesi kui ühelgi varasemal korral viimase 20 aasta jooksul (50,66 % ehk kaheksa protsenti rohkem kui 2014. aastal), mis on rõõmustav märk, kuna see näitab Euroopa kodanike kasvavat huvi Euroopa tasandi sündmuste vastu ja arusaamist, et ELi õigusaktid mõjutavad nende igapäevaelu; arvestades siiski, et liikmesriikide vahel olid suured erinevused ja hääletamisest hoidumise määr oli endiselt kõrge ning seetõttu tuleb rohkem ära teha, et suurendada osalemist Euroopa Parlamendi valimistel;

| B. | arvestades, et pärast 2019. aasta valimisi parlamendi tellitud Eurobaromeetri uuringu tulemused näitavad, et majanduse seis ja keskkond olid valijate kaks peamist prioriteeti, mis näitab selgelt, et Euroopa Parlamendi valimistel osalenud kodanikud soovivad Euroopa tasandil rohkem tegevust nendes kahes poliitikavaldkonnas, kus pädevus on jagatud ELi ja riikliku tasandi vahel (16); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast 2019. aasta valimisi parlamendi tellitud Eurobaromeetri uuringu tulemused näitavad, et majanduse seis ja keskkond olid valijate kaks peamist prioriteeti, mis näitab selgelt, et Euroopa Parlamendi valimistel osalenud kodanikud soovivad Euroopa tasandil rohkem tegevust nendes kahes poliitikavaldkonnas, kus pädevus on jagatud ELi ja riikliku tasandi vahel (16);

| C. | arvestades, et õigesti valitud valimissüsteem loob õige keskkonna, kus kodanikud saavad uskuda oma põhilisse demokraatlikku õigusse hääletada oma demokraatlike esindajate poolt ja kus poliitilised esindajad saavad kuulata oma valijaid ja esindada nende huve, ning annab seega kodanikele tunde, et nad saavad toimuvat mõjutada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et õigesti valitud valimissüsteem loob õige keskkonna, kus kodanikud saavad uskuda oma põhilisse demokraatlikku õigusse hääletada oma demokraatlike esindajate poolt ja kus poliitilised esindajad saavad kuulata oma valijaid ja esindada nende huve, ning annab seega kodanikele tunde, et nad saavad toimuvat mõjutada;

| D. | arvestades, et Eurobaromeetri andmetel oli suurem valimisaktiivsus osaliselt tingitud noorte suuremast osalemisest, ehkki üle 40-aastased osalevad endiselt palju tõenäolisemalt; arvestades, et üle 50 % valimas käinud noortest hääletas sellepärast, et pidas seda oma kodanikukohuseks, ja soovist reageerida pakilisele kliimaprobleemile; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Eurobaromeetri andmetel oli suurem valimisaktiivsus osaliselt tingitud noorte suuremast osalemisest, ehkki üle 40-aastased osalevad endiselt palju tõenäolisemalt; arvestades, et üle 50 % valimas käinud noortest hääletas sellepärast, et pidas seda oma kodanikukohuseks, ja soovist reageerida pakilisele kliimaprobleemile;

| E. | arvestades, et kodanikuühiskonna järjekindel kaasamine oli enne Euroopa Parlamendi valimisi Euroopa-meelses arutelus otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodanikuühiskonna järjekindel kaasamine oli enne Euroopa Parlamendi valimisi Euroopa-meelses arutelus otsustavalt tähtis;

| F. | arvestades, et suurem valimisaktiivsus oli seotud ka noorema põlvkonna hääli saanud Euroopa-meelsete parteide eduga, mis suurendas Euroopa Parlamendis Euroopa-meelset enamust, kuid ELi integratsiooniprojekti ohustavate euroskeptikute, populistide ja natsionalistlike liikumiste tulemusi tuleks võtta hoiatusena; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suurem valimisaktiivsus oli seotud ka noorema põlvkonna hääli saanud Euroopa-meelsete parteide eduga, mis suurendas Euroopa Parlamendis Euroopa-meelset enamust, kuid ELi integratsiooniprojekti ohustavate euroskeptikute, populistide ja natsionalistlike liikumiste tulemusi tuleks võtta hoiatusena;

| G. | arvestades, et suurem valimisaktiivsus näitab ühtlasi, et kodanikud ootavad ELilt kiiret, demokraatlikku ja tõhusat tegevust sellistes olulistes küsimustes nagu tööhõive, elukallidus, sotsiaalne dumping, kliimamuutused, ränne, põhiõiguste kaitse ja demokratiseerimine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suurem valimisaktiivsus näitab ühtlasi, et kodanikud ootavad ELilt kiiret, demokraatlikku ja tõhusat tegevust sellistes olulistes küsimustes nagu tööhõive, elukallidus, sotsiaalne dumping, kliimamuutused, ränne, põhiõiguste kaitse ja demokratiseerimine;

| H. | arvestades, et kõigi sidevahendite, sealhulgas digitaaltehnoloogia ärakasutamisel tuleb tegutseda tulemuslikumalt ja ennetavamalt, et luua tugev seos ELi tasandi poliitiliste otsuste ja valijate tajutud seotuse vahel ELi institutsioonidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõigi sidevahendite, sealhulgas digitaaltehnoloogia ärakasutamisel tuleb tegutseda tulemuslikumalt ja ennetavamalt, et luua tugev seos ELi tasandi poliitiliste otsuste ja valijate tajutud seotuse vahel ELi institutsioonidega;

| I. | arvestades, et kuigi sooline tasakaal Euroopa Parlamendi liikmete seas on paranenud (kui 2014. aastal oli naisi 37 %, siis 2019. aastal juba 41 %), ei ole sooliselt tasakaalustatud parlamendini ikka veel jõutud; arvestades, et nende arvude varju jäävad märkimisväärsed erinevused liikmesriikide vahel ja hulk takistusi, mis tuleb soolise tasakaalu saavutamiseks veel ületada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuigi sooline tasakaal Euroopa Parlamendi liikmete seas on paranenud (kui 2014. aastal oli naisi 37 %, siis 2019. aastal juba 41 %), ei ole sooliselt tasakaalustatud parlamendini ikka veel jõutud; arvestades, et nende arvude varju jäävad märkimisväärsed erinevused liikmesriikide vahel ja hulk takistusi, mis tuleb soolise tasakaalu saavutamiseks veel ületada;

| J. | arvestades, et Ursula von der Leyen on Euroopa Komisjoni esimene naispresident; arvestades, et komisjoni volinikest 13 on naised ja seega on komisjonis naisvolinikke rohkem kui kunagi varem; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Ursula von der Leyen on Euroopa Komisjoni esimene naispresident; arvestades, et komisjoni volinikest 13 on naised ja seega on komisjonis naisvolinikke rohkem kui kunagi varem;

| K. | arvestades, et Euroopa mitmekesine ja mitmekultuuriline ühiskond peab olema Euroopa Parlamendis paremini esindatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa mitmekesine ja mitmekultuuriline ühiskond peab olema Euroopa Parlamendis paremini esindatud;

| L. | arvestades, et 15 liikmesriiki piirab endiselt puuetega inimeste hääleõigust, takistades sellega nende kodanike tegelikku osalemist ja esindatust demokraatlikes protsessides; arvestades, et liikmesriikide õigusnormide tõttu ei saanud umbes 800 000 ELi kodanikku kasutada oma õigust Euroopa Parlamendi valimistel osaleda, kuna neil on puue või vaimse tervise probleem; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 15 liikmesriiki piirab endiselt puuetega inimeste hääleõigust, takistades sellega nende kodanike tegelikku osalemist ja esindatust demokraatlikes protsessides; arvestades, et liikmesriikide õigusnormide tõttu ei saanud umbes 800 000 ELi kodanikku kasutada oma õigust Euroopa Parlamendi valimistel osaleda, kuna neil on puue või vaimse tervise probleem;

| M. | arvestades, et demograafilised muutused ja elanikkonna vananemine on tegurid, mis tulevikus põhjustavad pikaajalise hooldusravi asutustes ja haiglates viibivate inimeste arvu suurenemist; arvestades, et seetõttu on paljudes liikmesriikides vaja hoogustada nende inimeste jaoks kasutusele võetud ametlikke erimeetmeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et demograafilised muutused ja elanikkonna vananemine on tegurid, mis tulevikus põhjustavad pikaajalise hooldusravi asutustes ja haiglates viibivate inimeste arvu suurenemist; arvestades, et seetõttu on paljudes liikmesriikides vaja hoogustada nende inimeste jaoks kasutusele võetud ametlikke erimeetmeid;

| N. | arvestades, et valimisnimekirjades registreerimise tähtaeg on liikmesriigiti väga erinev – 90 kuni kolm päeva enne valimisi; arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuandes, mis käsitleb puuetega inimeste tegelikku õigust Euroopa Parlamendi valimistel hääletada, soovitatakse valimisnimekirjad sulgeda kõige varem kaks nädalat enne valimisi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et valimisnimekirjades registreerimise tähtaeg on liikmesriigiti väga erinev – 90 kuni kolm päeva enne valimisi; arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuandes, mis käsitleb puuetega inimeste tegelikku õigust Euroopa Parlamendi valimistel hääletada, soovitatakse valimisnimekirjad sulgeda kõige varem kaks nädalat enne valimisi;

| O. | arvestades, et Euroopa kodututega tegelevate riiklike organisatsioonide liidu (FEANTSA) ja Abbé-Pierre'i sihtasutuse (17) ühise aruande kohaselt on Euroopa Liidus 700 000 kodutut ja peaaegu 9 miljonit väga halbades tingimustes elavat leibkonda; arvestades, et see arv on kümne aasta jooksul 70 % suurenenud; arvestades, et kodututel on väga keeruline valimistel osaleda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa kodututega tegelevate riiklike organisatsioonide liidu (FEANTSA) ja Abbé-Pierre'i sihtasutuse (17) ühise aruande kohaselt on Euroopa Liidus 700 000 kodutut ja peaaegu 9 miljonit väga halbades tingimustes elavat leibkonda; arvestades, et see arv on kümne aasta jooksul 70 % suurenenud; arvestades, et kodututel on väga keeruline valimistel osaleda;

| P. | arvestades, et valimisi käsitleva 1976. aasta akti reformi, mille Euroopa Parlament võttis vastu oma 4. juuli 2018. aasta seadusandliku resolutsiooniga, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (18), ei ole kolm liikmesriiki ikka veel täielikult ratifitseerinud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et valimisi käsitleva 1976. aasta akti reformi, mille Euroopa Parlament võttis vastu oma 4. juuli 2018. aasta seadusandliku resolutsiooniga, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (18), ei ole kolm liikmesriiki ikka veel täielikult ratifitseerinud;

| Q. | arvestades, et parlament peaks uue hooga jätkama muudatusettepanekute tegemist valimisi käsitleva akti kohta, mis ootab veel ratifitseerimist mõnes liikmesriigis, ning püüdlema ühtsete Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevate õigusnormide poole; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et parlament peaks uue hooga jätkama muudatusettepanekute tegemist valimisi käsitleva akti kohta, mis ootab veel ratifitseerimist mõnes liikmesriigis, ning püüdlema ühtsete Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevate õigusnormide poole;

| R. | arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste tulemusel on kujunenud uus parlamentaarne enamus, mis koosneb mitmest selge Euroopa-meelse identiteediga fraktsioonist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste tulemusel on kujunenud uus parlamentaarne enamus, mis koosneb mitmest selge Euroopa-meelse identiteediga fraktsioonist;

| S. | arvestades, et nõukogu vastuseisu tõttu ei andnud 2019. aasta valimised tulemuseks komisjoni presidendi valimist esikandidaatide hulgast, mistõttu on vähenenud usaldus selle protsessi vastu; arvestades, et komisjoni presidendi valimine sõltub Euroopa Parlamendi liikmete enamuse toetusest; arvestades, et ainult mõned Euroopa Parlamendi valimistel osalenud Euroopa kodanikud uskusid, et nende hääl võib Euroopa Komisjoni presidendi valimisel midagi muuta, ja et see tõstis esile vajaduse suurendada ELi kodanike teadlikkust sellest protsessist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et nõukogu vastuseisu tõttu ei andnud 2019. aasta valimised tulemuseks komisjoni presidendi valimist esikandidaatide hulgast, mistõttu on vähenenud usaldus selle protsessi vastu; arvestades, et komisjoni presidendi valimine sõltub Euroopa Parlamendi liikmete enamuse toetusest; arvestades, et ainult mõned Euroopa Parlamendi valimistel osalenud Euroopa kodanikud uskusid, et nende hääl võib Euroopa Komisjoni presidendi valimisel midagi muuta, ja et see tõstis esile vajaduse suurendada ELi kodanike teadlikkust sellest protsessist;

| T. | arvestades, et esikandidaatide protsessi ei ole veel täielikult välja arendatud; arvestades, et muu hulgas puudub esikandidaatidel võimalus kandideerida ametlike kandidaatidena, mis võimaldaks kõigil Euroopa valijatel hääletada oma eelistatud esikandidaadi poolt ning teada, kes on komisjoni presidendi kandidaadid ja kuidas Euroopa tasandi erakonnad nad valisid; arvestades, et Euroopa Parlament tõstatas selle küsimuse oma 7. veebruari 2018. aasta otsuses Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (19); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et esikandidaatide protsessi ei ole veel täielikult välja arendatud; arvestades, et muu hulgas puudub esikandidaatidel võimalus kandideerida ametlike kandidaatidena, mis võimaldaks kõigil Euroopa valijatel hääletada oma eelistatud esikandidaadi poolt ning teada, kes on komisjoni presidendi kandidaadid ja kuidas Euroopa tasandi erakonnad nad valisid; arvestades, et Euroopa Parlament tõstatas selle küsimuse oma 7. veebruari 2018. aasta otsuses Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (19);

| U. | arvestades, et esikandidaatide süsteemi tuleb Euroopa tulevikku käsitleval konverentsil korraldatava arutelu teel kiiresti reformida, võttes arvesse Euroopa valimissüsteemi proportsionaalset olemust, ja seda peab saama rakendada järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel 2024. aastal; arvestades, et see arutelu peaks hõlmama ka komisjoni ja selle presidendi tegelikku poliitilist rolli ning kõiki sellega seotud muudatusi liidu otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et esikandidaatide süsteemi tuleb Euroopa tulevikku käsitleval konverentsil korraldatava arutelu teel kiiresti reformida, võttes arvesse Euroopa valimissüsteemi proportsionaalset olemust, ja seda peab saama rakendada järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel 2024. aastal; arvestades, et see arutelu peaks hõlmama ka komisjoni ja selle presidendi tegelikku poliitilist rolli ning kõiki sellega seotud muudatusi liidu otsustusprotsessis;

| V. | arvestades, et asjaolu, et ainult 8 % küsitlusele vastanutest ütles, et hääletas viimastel valimistel selleks, et mõjutada Euroopa Komisjoni järgmise presidendi valikut (20), näitab selgelt, et Euroopa Komisjoni presidendi valimisprotsessi tuleb kiiresti selgemaks ja valijatele arusaadavamaks muuta; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et asjaolu, et ainult 8 % küsitlusele vastanutest ütles, et hääletas viimastel valimistel selleks, et mõjutada Euroopa Komisjoni järgmise presidendi valikut (20), näitab selgelt, et Euroopa Komisjoni presidendi valimisprotsessi tuleb kiiresti selgemaks ja valijatele arusaadavamaks muuta;

| W. | arvestades, et institutsioonilised ettepanekud, nagu riikidevahelised nimekirjad, mida Euroopa Parlament mainis oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi koosseisu kohta ja mis seaksid Euroopa erakonnad ja liikumised rohkem Euroopa Parlamendi valimiste keskmesse, nõukogu muutmine liidu teiseks seadusandlikuks kojaks, mida parlament soovitas oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsioonis võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses, või ka võimaluse loomine Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste liikumiste valimiseelsete koalitsioonide moodustamiseks võiksid aidata muuta Euroopa Parlamendi valimised praeguse 27 eraldi korraldatava riigisisese valimise asemel tõelisteks ühtseteks Euroopa valimisteks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et institutsioonilised ettepanekud, nagu riikidevahelised nimekirjad, mida Euroopa Parlament mainis oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi koosseisu kohta ja mis seaksid Euroopa erakonnad ja liikumised rohkem Euroopa Parlamendi valimiste keskmesse, nõukogu muutmine liidu teiseks seadusandlikuks kojaks, mida parlament soovitas oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsioonis võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses, või ka võimaluse loomine Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste liikumiste valimiseelsete koalitsioonide moodustamiseks võiksid aidata muuta Euroopa Parlamendi valimised praeguse 27 eraldi korraldatava riigisisese valimise asemel tõelisteks ühtseteks Euroopa valimisteks;

| X. | arvestades, et huvide deklaratsioonide läbivaatamise protsess ja Euroopa Komisjoni volinikukandidaatide kuulamised Euroopa Parlamendis olid oluline samm komisjoni vastutuse suurendamiseks Euroopa Parlamendi ja üldsuse ees; arvestades, et seda protsessi saab ja tuleks edaspidi veelgi parandada; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et huvide deklaratsioonide läbivaatamise protsess ja Euroopa Komisjoni volinikukandidaatide kuulamised Euroopa Parlamendis olid oluline samm komisjoni vastutuse suurendamiseks Euroopa Parlamendi ja üldsuse ees; arvestades, et seda protsessi saab ja tuleks edaspidi veelgi parandada;

| Y. | arvestades, et nii liikmesriikide kui ka ELi tasandi demokraatlikke protsesse on ohustanud kohati liidusiseste osalejatega seotud välisjõudude püüded valimiste tulemusi mõjutada ja liitu nõrgestada; arvestades, et ELi institutsioonide kehtestatud mehhanismid, nagu väärinfot käsitlev tegevusjuhend ja valimiste kiirhoiatussüsteem, aitasid valimiskampaania ajal välist sekkumist leevendada; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et nii liikmesriikide kui ka ELi tasandi demokraatlikke protsesse on ohustanud kohati liidusiseste osalejatega seotud välisjõudude püüded valimiste tulemusi mõjutada ja liitu nõrgestada; arvestades, et ELi institutsioonide kehtestatud mehhanismid, nagu väärinfot käsitlev tegevusjuhend ja valimiste kiirhoiatussüsteem, aitasid valimiskampaania ajal välist sekkumist leevendada;

| Z. | arvestades, et komisjoni valimiste-eelsed nõuded sotsiaalmeediaplatvormidele põhjustasid segadust ja soovimatuid tagajärgi, näiteks üleeuroopalise poliitilise reklaami keeld, mis on üks peamisi viise, kuidas Euroopa tasandi erakonnad saavad Euroopa Parlamendi valimiskampaania ajal end valijatele tutvustada ja nende tunnustuse kindlustada; arvestades, et eelkõige selles küsimuses peaksid institutsioonid töötama välja institutsioonidevahelise lähenemisviisi, et avaldada soodsat mõju valimisprotsessi turvalisusele ja stabiilsusele; arvestades, et hea valimistava eeskiri on pelgalt vabatahtlik ja keskendub pigem läbipaistvusele kui tegelikele piirangutele, nagu suunatud poliitiline reklaam; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjoni valimiste-eelsed nõuded sotsiaalmeediaplatvormidele põhjustasid segadust ja soovimatuid tagajärgi, näiteks üleeuroopalise poliitilise reklaami keeld, mis on üks peamisi viise, kuidas Euroopa tasandi erakonnad saavad Euroopa Parlamendi valimiskampaania ajal end valijatele tutvustada ja nende tunnustuse kindlustada; arvestades, et eelkõige selles küsimuses peaksid institutsioonid töötama välja institutsioonidevahelise lähenemisviisi, et avaldada soodsat mõju valimisprotsessi turvalisusele ja stabiilsusele; arvestades, et hea valimistava eeskiri on pelgalt vabatahtlik ja keskendub pigem läbipaistvusele kui tegelikele piirangutele, nagu suunatud poliitiline reklaam;

| AA. | arvestades, et Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused on Euroopas toimuva eduka poliitilise arutelu peamised soodustajad nii Euroopa Parlamendi valimiste ajal kui ka pärast seda ja nad tuleks muuta nähtavamaks; arvestades, et selle olulise rolli tõttu peaksid Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused tagama endi hallatavate rahaliste vahendite, eelkõige ELi eelarvevahendite võimalikult ulatusliku finantsläbipaistvuse; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused on Euroopas toimuva eduka poliitilise arutelu peamised soodustajad nii Euroopa Parlamendi valimiste ajal kui ka pärast seda ja nad tuleks muuta nähtavamaks; arvestades, et selle olulise rolli tõttu peaksid Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused tagama endi hallatavate rahaliste vahendite, eelkõige ELi eelarvevahendite võimalikult ulatusliku finantsläbipaistvuse;

| AB. | arvestades, et Euroopa tasandi erakondadel on Euroopa Parlamendi valimiste ajal mitmesuguseid kampaaniapiiranguid, sealhulgas piiratud võimalus rahastada kampaaniaid ja tegutseda ühiselt koos oma riigi liikmeserakondadega, ja neil on keelatud korraldada kampaaniaid ELi küsimusi käsitlevatel riigisisestel rahvahääletustel; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa tasandi erakondadel on Euroopa Parlamendi valimiste ajal mitmesuguseid kampaaniapiiranguid, sealhulgas piiratud võimalus rahastada kampaaniaid ja tegutseda ühiselt koos oma riigi liikmeserakondadega, ja neil on keelatud korraldada kampaaniaid ELi küsimusi käsitlevatel riigisisestel rahvahääletustel;

| AC. | arvestades, et uute erakondade ja liikumiste teke enne Euroopa Parlamendi valimisi on näidanud kodanike huvi poliitiliste uuenduste vastu; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et uute erakondade ja liikumiste teke enne Euroopa Parlamendi valimisi on näidanud kodanike huvi poliitiliste uuenduste vastu;

| AD. | arvestades, et erakondade asutamist ja Euroopa Parlamendi valimistele pääsemist käsitlevad erinevad liikmesriikide õigusnormid on endiselt märkimisväärseks takistuseks poliitilistele uuendustele ja tõelise üleeuroopalise poliitilise arutelu kujunemisele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et erakondade asutamist ja Euroopa Parlamendi valimistele pääsemist käsitlevad erinevad liikmesriikide õigusnormid on endiselt märkimisväärseks takistuseks poliitilistele uuendustele ja tõelise üleeuroopalise poliitilise arutelu kujunemisele;

| AE. | arvestades teateid, et valijate registreerimise korralduse tõttu Ühendkuningriigis võeti miljonilt Euroopa kodanikult võimalus kasutada oma hääletamisõigust Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

AE.

arvestades teateid, et valijate registreerimise korralduse tõttu Ühendkuningriigis võeti miljonilt Euroopa kodanikult võimalus kasutada oma hääletamisõigust Euroopa Parlamendi valimistel;

| 1. | tunneb heameelt suurema valimisaktiivsuse üle 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, mis näitab, et valimisaktiivsuse vähenemise suundumust Euroopas on võimalik muuta, kuid väljendab samas pettumust jätkuvalt kõrge hääletamisest hoidumise määra üle ja selle üle, et kogu ELis ei hääletanud peaaegu pooled nõuetele vastavatest valijatest; võtab teadmiseks ELi institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide juhitud kampaaniate tähtsuse valimisaktiivsuse suurendamisel, näiteks kampaania „Seekord lähen valima“; rõhutab, et kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil tuleb võtta rohkem meetmeid, et ergutada valijaid Euroopa Parlamendi valimistel osalema; on seisukohal, et see näitab, et üha suurem osa kodanikke peab ELi sobivaks tasandiks, kus lahendada kaasaja sõlmküsimusi, nagu majandus ja kestlik majanduskasv, kliimamuutused ja keskkonnakaitse, sotsiaalne ja sooline ebavõrdsus, digipööre, vabaduse, inimõiguste ja demokraatia edendamine ning demograafia ja geopoliitilised probleemid, nagu ränne ja välispoliitika, julgeolek ja ELi roll maailmas; nõuab seetõttu tungivalt, et kõik Euroopa institutsioonid võtaksid vastutuse ja tegutseksid vastavalt mandaadile, mille kodanikud on neile otseselt või kaudselt andnud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on kindel, et valimisaktiivsuse suurenemise suundumust saab korrata, kui tugevdatakse valijate ja kandidaatide vahelist sidet ja vastutust ning kui kogu ELi hõlmavaid ülesandeid ja poliitilisi programme arutatakse kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt selle üle, et noorte osalus valimistel on märgatavalt suurenenud; kordab oma üleskutset nõukogule ja komisjonile võtta arvesse noorte muresid, mis on järgmiste põlvkondade elus otsustavalt tähtsad, ning teha seda avalike konsultatsioonide ja Euroopa tuleviku teemalise konverentsi kaudu; soovitab liikmesriikidel kaaluda valijate vanuse alampiiri ühtlustamist, et veelgi suurendada noorte valijate osalemist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt asjaolust, et sooline tasakaal parlamendis on viimaste valimiste järel paranenud; rõhutab siiski, et tõeliselt sooliselt tasakaalustatud parlamendi saavutamiseks on veel arenguruumi, ning tunnistab, et liikmesriikide vahel on olulisi erinevusi, alates rohkem kui 50 % naiskandidaatide valimisest kuni selleni, et liikmesriigist ei valitud Euroopa Parlamenti ühtegi naisliiget; kutsub liikmesriike ja liidu institutsioone üles võtma kõiki vajalikke meetmeid meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte edendamiseks kogu valimisprotsessi vältel; rõhutab sellega seoses sooliselt tasakaalustatud valimisnimekirjade tähtsust; palub komisjonil koostada koostöös Euroopa Parlamendi ja teiste organite, näiteks Veneetsia komisjoniga, liikmesriikidele soovitused naiste esindatuse suurendamiseks Euroopa Parlamendis, ja nõuab selliste valimisnimekirjade kasutuselevõtmist, kus valitavatele kohtadele on võrdselt mees- ja naiskandidaate, kasutades näiteks nimekirju, mis koosnevad vaheldumisi mees- ja naiskandidaatidest, või muid samaväärseid meetodeid, sest paljudes liikmesriikides puuduvad seadused valimistel poliitilise võrdväärsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et ainult mõned Euroopa Parlamendi liikmed kuuluvad etnilistesse, keelelistesse ja muudesse vähemustesse (21); on veendunud, et võitlus rassismi vastu ning tõrjutuse ja diskrimineerimise kaotamine on kohustus, mis tuleneb ELi väärtustest ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartast; rõhutab, et riiklikul ja Euroopa tasandil tuleb rohkem ära teha, et veelgi suurendada vähemuste esindajate kandmist valimisnimekirjadesse ja nende valimist, ning kutsub liikmesriike ja Euroopa Parlamendi valimistel osalevaid erakondi üles võtma ennetavaid meetmeid alaesindatud rühmade esindatuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab sellega seoses meelde romade erilisi raskusi poliitikas osalemisel, eelkõige seoses juurdepääsuga valijate registreerimise menetlustele, mis on muu hulgas tingitud isikut tõendavate dokumentide puudumisest; palub liikmesriikidel tagada roma päritolu valijatele parem haridus ja suurendada nende valimisaktiivsust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et sarnaseid soovitusi võiks anda puuetega inimeste passiivse ja aktiivse hääleõiguse kasutamise kohta; tuletab suure murega meelde, et liikmesriikide õigusnormide tõttu ei saanud kogu liidus hinnanguliselt 800 000 puuetega kodanikku 2019. aasta valimistel hääletada; kutsub liikmesriike üles tõhustama heade tavade vahetamist, et hõlbustada puuetega inimeste juurdepääsu valimisjaoskondadele; kinnitab, et puuetega valijate jaoks on hääletamise praktiline korraldus sama oluline kui juurdepääs teabele või valimisjaoskonnale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et valimisõigust saaksid kasutada kõik hääleõiguslikud isikud, sealhulgas väljaspool oma päritoluriiki elavad ELi kodanikud, kodutud ja kinnipeetavad, kellele liikmesriigi õiguse kohaselt on selline õigus antud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et valimiskultuuri erinevuste tulemusel on tekkinud palju eri valimissüsteeme; soovitab, et selgete määruste, soovituste ja suunistega tagataks ühtlustamine ühtse Euroopa valimisseaduse suunas ja Euroopa kodanike häälte võrdsus, eriti kui on tegemist erakondade registreerimise ja valimistel kandideerimise õiguse, hääletussedelitele juurdepääsu, kandidaatide esitamise, juurdepääsetavuse, esindaja kaudu või kaughääletamise ning valimiskuupäevadega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnustab 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste hästi korraldatud valimisprotsessi, hoolimata ebakindlusest, mida põhjustas Ühendkuningriigi EList lahkumine; tõstab sellega seoses esile Euroopa Parlamendi sujuvat ümberkorraldamist pärast Brexitit tänu kaitseklauslile, mis on ette nähtud parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi koosseisu kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | julgustab liikmesriike suurendama 2024. aasta valimisi silmas pidades konsulaatidele ette nähtud vahendeid, et oleks võimalik suurendada kontrolli ja kodanike teadlikkust sellest, et mitmekordne hääletamine on keelatud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles täiustama oma seadusi, et hõlbustada kodutute juurdepääsu hääletamisele; rõhutab, et nõue, et inimesed esitaksid hääletamiseks aadressi tõendava dokumendi, nagu on sätestatud nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivis 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (22), võib võtta kodututelt hääletamise võimaluse liikmesriikides, kus neil ei ole võimalik saada ametlikku aadressi; soovitab tungivalt, et elukohatõendi nõue kaotataks, et kodututel, kes on liidu täieõiguslikud kodanikud, oleks hõlpsam hääletamisel osaleda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et põhjus, miks esikandidaatide protsessiga ei suudetud pärast 2019. aasta valimisi leida Euroopa Komisjoni presidenti, on esiteks selles, et esikandidaadi põhimõtte kohaldamises ei tehtud 2014. aasta kogemuse põhjal parandusi, ja teiseks selles, et ELi kodanikele ei selgitatud seda põhimõtet piisavalt ja nad ei saanud sellest aru; kavatseb enne järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi, mis toimuvad 2024. aastal, komisjoni presidendi valimise demokraatlikku protsessi reformida; märgib siiski, et komisjoni presidendi valimine sõltub alati Euroopa Parlamendi liikmete enamuse toetuse tagamisest, et valimistulemusi võetaks täielikult arvesse, nagu Lissaboni lepingus on ette nähtud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab eelseisva Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi tähtsust institutsiooniliste küsimustega seotud arutelus, pidades silmas ka 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi; tervitab kolme ELi institutsiooni eelseisvat ühisavaldust Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi kohta ja nõuab ühisavalduse kiiret vastuvõtmist; tuletab meelde komisjoni presidendi võetud kohustust käsitleda konkreetselt demokraatlike protsesside ja institutsiooniliste küsimustega seotud teemasid, sealhulgas konverentsi raames, ilma et see piiraks konverentsi enda otsuseid käsitletavate prioriteetide loetelu kohta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et komisjoni presidendi valimine sõltub parlamendiliikmete enamusest, mis tegelikult eeldab koalitsiooni moodustamist programmikokkuleppe teel, nagu ilmnes 2019. aasta juulikuus toimunud Ursula von der Leyeni juhitava komisjoni valimistel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et miski ei takista Euroopa tasandi erakondi ja liikumisi Euroopa Parlamendi valimiste eel koalitsioone moodustamast ja seega esitamast koalitsiooni ühisprogrammi ja ühtainsat esikandidaati; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi valimiste tulemused on tugevdanud Euroopa Komisjoni valimise poliitilist mõõdet ning seepärast on vaja volinikukandidaatide huvide deklaratsioone täpsemalt ja objektiivsemalt kontrollida; on ühtlasi veendunud, et see protsess on esile tõstnud vajaduse volinikukandidaatide huvide deklaratsioonide tehnilise ja erapooletu hindamise järele; toetab põhiseaduskomisjonis ja õiguskomisjonis ees seisvat arutelu sõltumatu eetikaorgani loomise üle, millele saaks eraldada asjakohased vahendid; rõhutab siiski, et iga volinikukandidaadi ja volinike kolleegiumi heakskiitmine või tagasilükkamine on lõppkokkuvõttes kindlalt Euroopa Parlamendi poliitiline ülesanne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et kõigil Euroopa valijatel peaks olema võimalik hääletada oma eelistatud kandidaadi poolt komisjoni presidendi ametikohale; kordab seepärast, et Euroopa tasandi erakonna valitud esikandidaatidel, kes seisavad ühtse Euroopa valimisprogrammi eest, peaks olema võimalik kandideerida järgmistel valimistel ametlike kandidaatidena kõigis liikmesriikides; rõhutab, et võttes arvesse ELi proportsionaalset valimissüsteemi, peaks Euroopa Komisjoni presidendi valimine sõltuma tema võimest saavutada Euroopa Parlamendi liikmete enamuse toetus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et käesolevas raportis kavandatud ELi esmase õiguse muudatused, mis kajastavad komisjoni suurenenud poliitilist rolli ELi raamistikus, peaksid hõlmama ka komisjoni individuaalset ja kollektiivset vastutust Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees ning nõukogu muutmist liidu teiseks seadusandlikuks kojaks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb ettepaneku reformida valimisseadust ja otsust Euroopa Parlamendi koosseisu kohta, nähes ette nii kiired parandused eelseisvate valimiste tarbeks kui ka eelseisvate valimiste järel kokku lepitud ja kohustusliku paranduste tegevuskava; |
| --- | --- |

20.

| 21. | võtab teadmiseks, et vaatamata tõsiasjale, et mõned liikmesriigid ei ole kokkulepitud valimisseaduse reformi veel ratifitseerinud, tuleks muu hulgas ka Euroopa tuleviku teemalisel konverentsil arutada järgmisi üksikasju, mis võiksid Euroopa valimisprotsessi parandada:






  — | uued kaughääletamise meetodid Euroopa Parlamendi valimiste ajal kodanike jaoks, kes seda konkreetsetel või erandlikel asjaoludel vajavad; |
| --- | --- | --- |

21.

—

uued kaughääletamise meetodid Euroopa Parlamendi valimiste ajal kodanike jaoks, kes seda konkreetsetel või erandlikel asjaoludel vajavad;

| — | ühised valimistel osalemist käsitlevad õigusnormid kandidaatidele ning ühised kampaaniat ja rahastamist käsitlevad õigusnormid; |
| --- | --- |

—

ühised valimistel osalemist käsitlevad õigusnormid kandidaatidele ning ühised kampaaniat ja rahastamist käsitlevad õigusnormid;

| — | ühtlustatud standardid passiivse ja aktiivse hääleõiguse kohta liikmesriikides, sealhulgas arutelu selle üle, kas vähendada kõigis liikmesriikides valijate vanuse alampiiri 16 eluaastale; |
| --- | --- |

—

ühtlustatud standardid passiivse ja aktiivse hääleõiguse kohta liikmesriikides, sealhulgas arutelu selle üle, kas vähendada kõigis liikmesriikides valijate vanuse alampiiri 16 eluaastale;

| — | sätted parlamendiliikmete äraoleku perioodide kohta, näiteks rasedus- ja sünnituspuhkuse, lapsehoolduspuhkuse või raske haiguse korral; |
| --- | --- |

—

sätted parlamendiliikmete äraoleku perioodide kohta, näiteks rasedus- ja sünnituspuhkuse, lapsehoolduspuhkuse või raske haiguse korral;

| 22. | kordab üleskutset luua Euroopa valimisamet, kelle ülesanne on jälgida Euroopa valimisseadusega seotud suuniste ja sätete rakendamist; soovitab veelgi tugevdada teabevahetusmehhanisme riiklike valimisteenistuste vahel, mida koordineerib Euroopa valimisamet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab suurt muret tõsiasja pärast, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste eel saadi pidevalt tõendeid sekkumise ja desinformatsioonikampaaniate kohta, sageli viitega välismõjule; võtab teadmiseks komisjoni ja teiste institutsioonide jõupingutused välissekkumise tõkestamiseks valimiskampaania ajal, eelkõige Euroopa välisteenistuse idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma kaudu; juhib siiski tähelepanu sellele, et Euroopa demokraatia vastu suunatud rünnakute tõkestamiseks, sealhulgas riiklikul tasandil, on vaja mitu korda rohkem rahalisi ja inimressursse, kui EL on kokku vahendeid ette näinud; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid välissekkumise tõkestamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid märgatavalt; rõhutab esmatähtsana vajadust parandada laste meediakasutamise oskusi ja kodanikuharidust ühiskonna ja koolihariduse kaudu juba varasest east alates, et arendada inimeste kriitilist mõtlemist ja võimet märgata põhjendamata teavet ning linke kontrollitava teabe juurde; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et ebaseaduslik sekkumine valimisprotsessidesse ei ole üksnes välisnähtus; on veendunud, et sotsiaalmeediaplatvormide sisu reklaamimise algoritme tuleb kontrollida ja vajaduse korral reguleerida, tagamaks, et kodanikele kättesaadav teave ei ole erapoolik ja et nende õigus teabele on kaitstud nii valimiskampaaniate ajal kui ka väljaspool kampaaniaid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | usub, et poliitilise reklaamiga seotud raskused sotsiaalmeediaplatvormidel näitavad vajadust ühtlustada kampaaniareegleid kogu liidus, eriti kuna Euroopa Parlamendi valimiste eel toimuvad tegelikult üleeuroopalised kampaaniad, kus vajadus järgida digiruumis 27 eri õiguskorda tekitab erakondadele ja liikumistele takistusi ja õiguslikku ebakindlust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tõhusalt võidelda välissekkumise ning desinformatsiooni sise- ja välismõõtme vastu, teeksid täielikult koostööd Euroopa Parlamendi erikomisjoniga, mis käsitleb välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas väärinfot, ja võtaksid täielikult arvesse selle komisjoni soovitusi niipea, kui ta on oma järeldused esitanud, ja enne järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi; soovitab komisjonil ja nõukogul teha parlamendiga nendes küsimustes palju tihedamat koostööd, kuna meie demokraatlike institutsioonide kaitse kuulub Euroopa Parlamendi peamiste pädevusvaldkondade hulka; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnustab Euroopa tasandi erakondade, poliitiliste liikumiste ja sihtasutuste tähtsat rolli Euroopa poliitilise arutelu edendamisel; juhib siiski tähelepanu sellele, et ELi ja liikmesriikide piiravate meetmete tõttu ei saa Euroopa tasandi erakonnad Euroopa Parlamendi valimiskampaaniates täiel määral osaleda; rõhutab ühtlasi, et neil ei ole lubatud korraldada kampaaniaid rahvahääletuste ajal, mis puudutavad Euroopa küsimusi, näiteks rahvusvahelisi kaubanduslepinguid või Ühendkuningriigis 2016. aastal toimunud referendumit ELi liikmesuse kohta; nõuab, et riiklikke ja liidu tasandi õigusakte veelgi ühtlustataks, et saavutada kogu ELis Euroopa Parlamendi valimisteks võrdsed võimalused; teeb ettepaneku suurendada Euroopa tasandi erakondade ja liikumiste nähtavust, pannes nende nimed ja logod hääletamissedelitele, ning soovitab, et need võiksid olla ka kõigil Euroopa valimiskampaaniates kasutatavatel materjalidel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et valimiste eel tuleks tutvustada Euroopa tasandi erakondade valimisprogramme, mistõttu on vaja selgeid ja läbipaistvaid kampaaniakorraldamist käsitlevaid õigusnorme; rõhutab, et Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevad õigusnormid peavad edendavad Euroopa tasandi erakonnademokraatiat, muu hulgas kehtestades Euroopa Parlamendi valimistel kandideerivatele erakondadele kohustuse lisada hääletussedelile liikmesriigi tasandi erakonna logo kõrval ka Euroopa tasandi erakonna logo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (23), et võimaldada Euroopa tasandi erakondadel ja Euroopa tasandi poliitilistel sihtasutustel Euroopa poliitilises ruumis täiel määral osaleda, korraldada kampaania, kasutada kampaania rahastamise vahendeid ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, suurendada nende rahastamise läbipaistvust, eelkõige seoses ELi eelarvest saadavate vahendite haldamisega ja kui rahastaja on liikmeserakond, ning keelata ELi-väliste riikide era- ja avaliku sektori organite annetused; rõhutab siiski, et Euroopa Nõukogu riikide erakondade liikmemaksud võiksid üleeuroopaliste poliitiliste sidemete edendamise eesmärgil lubatud olla, tingimusel et see toimub suurema läbipaistvuse raames; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et 2019. aasta valimiste eel ei olnud Euroopa tasandi erakondade valimisprogrammidel poliitilises arutelus ikka veel olulist rolli; peab väga kahetsusväärseks juhtumeid, kus selline arutelu keskendus ELi küsimuste asemel riiklikele teemadele, millel puudus otsene seos ELi poliitika kujundamisega; on seisukohal, et valimiste Euroopa mõõdet saab kõige rohkem parandada nii, et kodanikele antakse rohkem teavet ELi otsuste ja nende mõju kohta inimeste igapäevaelule; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et iga-aastase Euroopa nädala korraldamine, mis toimub samaaegselt kõigi liikmesriikide parlamentides koos parlamendiliikmete, Euroopa volinike, Euroopa Parlamendi liikmete ja kodanikuühiskonna esindajate aruteludega komisjoni tööprogrammi üle, toetaks ühendatud parlamentidevahelise avalikkuse kujunemist ja parandaks ka Euroopa meetmetest teavitamist riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab kooskõlastatud strateegia väljatöötamist Euroopa tasandil, et tagada Euroopa Parlamendi valimiste kajastamine meedias, eelkõige tagades Euroopa eri poliitiliste jõudude poliitilisi platvorme käsitleva arutelu, eri liikmesriikides Euroopa Parlamendi valimistel kandideerivate kandidaatide kutsumise aruteludele ja kampaaniaürituste kajastamise; |
| --- | --- |

32.

| 33. | julgustab avalik-õiguslikke ringhäälinguorganisatsioone oma üldsuse teavitamise volituste raames korraldama ja edastama arutelusid nii esikandidaatide kui ka Euroopa Parlamenti kandideerijate vahel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi valimiste tulemus on selge märk sellest, et vaja on põhjalikku institutsioonilist arutelu, mis võimaldaks kodanikel, kodanikuühiskonnal ja nende esindajatel kujundada liidu tulevikku; rõhutab, et COVID-19 viiruspuhang suurendas institutsiooniliste reformiprotsesside kiireloomulisust Euroopa tasandil; palub seetõttu kõigil institutsioonilistel partneritel täita oma kohust ning korraldada ulatuslik, interaktiivne ja kaasav Euroopa tulevikku käsitlev konverents, mis on avatud kodanikele, kodanikuühiskonnale ja nende esindajatele ning tugevdab esindusdemokraatiat ja ELi vastupanuvõimet, andes käegakatsutavaid tulemusi, ning võttes konverentsi järelduste põhjal järelmeetmeid, mis peaksid viima märgatavatele muutustele ELi poliitikas ja institutsioonilises ülesehituses ning andma Euroopa projektile uut hoogu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  ELT L 178, 16.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 165 I, 2.7.2018, lk 1.

(3)  ELT L 129, 25.5.2018, lk 76.

(4)  ELT L 114 I, 4.5.2018, lk 1.

(5)  ELT L 85 I, 27.3.2019, lk 7.

(6)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(7)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 7.

(8)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 215.

(9)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 201.

(10)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 170.

(11)  ELT C 463, 21.12.2018, lk 83.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0002.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0031.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0098.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0161.

(16)  Eurobaromeeter 91.5, „Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimised. Kas Euroopa Parlamendi valimised on omandanud uue mõõtme?“, Euroopa Parlament, september 2019.

(17)  FEANTSA ja Abbé-Pierre’i sihtasutus, „Fifth Overview of Housing Exclusion in Europe 2020“ (Viies ülevaade eluasemega seotud tõrjutusest Euroopas 2020), juuli 2020.

(18)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 246.

(19)  ELT C 463, 21.12.2018, lk 89.

(20)  Eurobarometer 91.5, september 2019.

(21)  Komisjoni 19. juuni 2020. aasta teatis „Aruanne Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimiste kohta“ (COM(2020)0252).

(22)  EÜT L 329, 30.12.1993, lk 34.

(23)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/107 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/107

---

P9_TA(2020)0328

Aruanne, mis käsitleb põhiõiguste olukorda Euroopa Liidus aastatel 2018–2019

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon aruande kohta, mis käsitleb põhiõiguste olukorda Euroopa Liidus aastatel 2018–2019 (2019/2199(INI))

(2021/C 425/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“) , |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“) ,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse varasemates raportites sisalduvaid viiteid põhiõiguste olukorrale Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse varasemates raportites sisalduvaid viiteid põhiõiguste olukorrale Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 20, milles kinnitatakse, et kõik on seaduse ees võrdsed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 20, milles kinnitatakse, et kõik on seaduse ees võrdsed,

| — | võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 21, millega keelustatakse igasugune diskrimineerimine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 21, millega keelustatakse igasugune diskrimineerimine,

| — | võttes arvesse ELi kohustust ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kohustust ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (5),

| — | võttes arvesse 13. jaanuaril 2020. aastal Strasbourgis toimunud täiskogu istungit, kus arutati kiireloomulisi meetmeid kodutuse probleemi lahendamiseks Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. jaanuaril 2020. aastal Strasbourgis toimunud täiskogu istungit, kus arutati kiireloomulisi meetmeid kodutuse probleemi lahendamiseks Euroopas,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 19. põhimõtet, mille kohaselt „abivajajatele tagatakse juurdepääs kvaliteetsele sotsiaalelamispinnale või eluasemetoetusele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 19. põhimõtet, mille kohaselt „abivajajatele tagatakse juurdepääs kvaliteetsele sotsiaalelamispinnale või eluasemetoetusele“,

| — | võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalharta artiklit 31 õiguse kohta eluasemele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalharta artiklit 31 õiguse kohta eluasemele,

| — | võttes arvesse põhiõiguste harta artikli 34 lõiget 3, milles kinnitatakse õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste harta artikli 34 lõiget 3, milles kinnitatakse õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu,

| — | võttes arvesse komisjoni 2019. aasta palgavaesuse aruannet (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2019. aasta palgavaesuse aruannet (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet „Combating child poverty: an issue of fundamental rights“ („Võitlus laste vaesusega: põhiõiguste küsimus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet „Combating child poverty: an issue of fundamental rights“ („Võitlus laste vaesusega: põhiõiguste küsimus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 11. aprilli 2019. aasta resolutsiooni 2280 rändajate ja pagulaste olukorra kohta Kreeka saartel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 11. aprilli 2019. aasta resolutsiooni 2280 rändajate ja pagulaste olukorra kohta Kreeka saartel (7),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta (8),

| — | võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalharta artiklit 2 õiguse kohta õiglastele töötingimustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalharta artiklit 2 õiguse kohta õiglastele töötingimustele,

| — | võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 31 heade ja õiglaste töötingimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 31 heade ja õiglaste töötingimuste kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 2019. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 2019. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (2019/C 136/01),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (9),

| — | võttes arvesse ELi noortestrateegiat aastateks 2019–2027, mis põhineb nõukogu 26. novembri 2018. aasta resolutsioonil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi noortestrateegiat aastateks 2019–2027, mis põhineb nõukogu 26. novembri 2018. aasta resolutsioonil,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (12),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Teine aruanne inimkaubandusevastases võitluses tehtud edusammude kohta (2018), mida nõutakse direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset) artikli 20 alusel“ (COM(2018)0777), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Teine aruanne inimkaubandusevastases võitluses tehtud edusammude kohta (2018), mida nõutakse direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset) artikli 20 alusel“ (COM(2018)0777),

| — | võttes arvesse 8. üldaruannet inimkaubandusevastase võitluse eksperdirühma tegevuse kohta (13) ning selle eksperdirühma aruandeid Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni rakendamise kohta kõigis liikmesriikides (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. üldaruannet inimkaubandusevastase võitluse eksperdirühma tegevuse kohta (13) ning selle eksperdirühma aruandeid Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni rakendamise kohta kõigis liikmesriikides (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2018. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773) (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2018. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773) (15),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 16. põhimõtet, milles rõhutatakse, et igaühele tuleb võimaldada õigeaegne juurdepääs kvaliteetsetele taskukohastele, ennetavatele ja raviteenustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 16. põhimõtet, milles rõhutatakse, et igaühele tuleb võimaldada õigeaegne juurdepääs kvaliteetsetele taskukohastele, ennetavatele ja raviteenustele,

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (16),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb liikmesriikidele määratud suuniseid selle kohta, kuidas vältida humanitaarabi andmise kriminaliseerimist (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb liikmesriikidele määratud suuniseid selle kohta, kuidas vältida humanitaarabi andmise kriminaliseerimist (17),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni lapsrändajate kaitse kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni lapsrändajate kaitse kohta (18),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2014. aasta oktoobri resolutsiooni alternatiivide kohta laste kinnipidamisele seoses sisserändega (RES 2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2014. aasta oktoobri resolutsiooni alternatiivide kohta laste kinnipidamisele seoses sisserändega (RES 2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2019. aasta juuni soovitust „Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean“ („Päästa elusid. Kaitsta õigusi. Kõrvaldada Vahemerel pagulaste ja rändajate kaitsel esinevad lüngad“) (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2019. aasta juuni soovitust „Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean“ („Päästa elusid. Kaitsta õigusi. Kõrvaldada Vahemerel pagulaste ja rändajate kaitsel esinevad lüngad“) (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2019. aasta põhiõiguste aruannet ja selle 2019. aasta juuni ajakohastamist ameti teatisega Vahemerel otsingu- ja päästetegevuses osalevate vabaühenduste laevade ja nendega seotud kriminaaluurimiste kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2019. aasta põhiõiguste aruannet ja selle 2019. aasta juuni ajakohastamist ameti teatisega Vahemerel otsingu- ja päästetegevuses osalevate vabaühenduste laevade ja nendega seotud kriminaaluurimiste kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 5. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni vanglasüsteemide ja kinnipidamistingimuste kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni vanglasüsteemide ja kinnipidamistingimuste kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni antisemitismi vastu võitlemise kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni antisemitismi vastu võitlemise kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva puhul romade diskrimineerimise kohta Euroopas ja II maailmasõja ajal toimunud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva puhul romade diskrimineerimise kohta Euroopas ja II maailmasõja ajal toimunud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis (23),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (24),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada tugevdatud 2020. aasta järgne ELi strateegiline raamistik romade kaasamist käsitlevate riiklike strateegiate jaoks ja romavastasusega võitlemise tõhustamise kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada tugevdatud 2020. aasta järgne ELi strateegiline raamistik romade kaasamist käsitlevate riiklike strateegiate jaoks ja romavastasusega võitlemise tõhustamise kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise ja roma päritolu inimeste suhtes Euroopas levinud negatiivsete hoiakute vastu võitlemise kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise ja roma päritolu inimeste suhtes Euroopas levinud negatiivsete hoiakute vastu võitlemise kohta (26),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet „Roma naised üheksas ELi liikmesriigis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet „Roma naised üheksas ELi liikmesriigis“,

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse kohta Euroopa Liidus (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse kohta Euroopa Liidus (27),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja mittediskrimineerimise kohta ELi liikmesriikides (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja mittediskrimineerimise kohta ELi liikmesriikides (28),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (29),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (30),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni neofašistliku vägivalla sagenemise kohta Euroopas (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni neofašistliku vägivalla sagenemise kohta Euroopas (31),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (32),

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (33),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2019. aasta teatist „Õigusriigi tugevdamine liidus. Tegevuskava“ (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2019. aasta teatist „Õigusriigi tugevdamine liidus. Tegevuskava“ (COM(2019)0343),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „2020. aasta aruanne õigusriigi kohta „Õigusriigi olukord Euroopa Liidus““ (COM(2020)0580) ja sellele lisatud 27 peatükki õigusriigi olukorra kohta liikmesriikides (SWD(2020)0300–0326), milles käsitletakse liikmesriikide võetud COVID-19 meetmete mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „2020. aasta aruanne õigusriigi kohta „Õigusriigi olukord Euroopa Liidus““ (COM(2020)0580) ja sellele lisatud 27 peatükki õigusriigi olukorra kohta liikmesriikides (SWD(2020)0300–0326), milles käsitletakse liikmesriikide võetud COVID-19 meetmete mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele,

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni intersooliste inimeste õiguste kohta (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni intersooliste inimeste õiguste kohta (34),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni õiguse kohta rahumeelselt meelt avaldada ja jõu proportsionaalse kasutamise kohta (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni õiguse kohta rahumeelselt meelt avaldada ja jõu proportsionaalse kasutamise kohta (35),

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni Aafrika päritolu inimeste põhiõiguste kohta Euroopas (36), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni Aafrika päritolu inimeste põhiõiguste kohta Euroopas (36),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2019. aasta resolutsiooni seksuaalkasvatuse kriminaliseerimise kohta Poolas (37), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2019. aasta resolutsiooni seksuaalkasvatuse kriminaliseerimise kohta Poolas (37),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2019. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga (38), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2019. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga (38),

| — | võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (39), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (39),

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust (EL) 2018/951 võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta (40), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust (EL) 2018/951 võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta (40),

| — | võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet LGBTI-inimeste võrdõiguslikkuse edendamise meetmete loetelu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet LGBTI-inimeste võrdõiguslikkuse edendamise meetmete loetelu kohta,

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste avaliku diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vaenukõne, sealhulgas LGBTI-vabade piirkondade kohta (41), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste avaliku diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vaenukõne, sealhulgas LGBTI-vabade piirkondade kohta (41),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni direktiivi 2012/29/EL (millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded) rakendamise kohta (42), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni direktiivi 2012/29/EL (millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded) rakendamise kohta (42),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaste Poolat ja Ungarit käsitlevate käimasolevate kuulamiste kohta (43), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaste Poolat ja Ungarit käsitlevate käimasolevate kuulamiste kohta (43),

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 19. detsembri 2017. aasta otsust kohtuasjas A.R. ja L.R. vs. Šveits (22338/15), milles kinnitati, et tervikliku seksuaalhariduse õigustatud eesmärk on kaitsta rahvatervist, kaitsta lapsi seksuaalvägivalla eest ja valmistada neid ette sotsiaalseks tegelikkuseks; seetõttu ei tunnustatud liikmesriikide kohustust lubada vanematel oma lapsed sellisest haridusest kõrvale jätta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 19. detsembri 2017. aasta otsust kohtuasjas A.R. ja L.R. vs. Šveits (22338/15), milles kinnitati, et tervikliku seksuaalhariduse õigustatud eesmärk on kaitsta rahvatervist, kaitsta lapsi seksuaalvägivalla eest ja valmistada neid ette sotsiaalseks tegelikkuseks; seetõttu ei tunnustatud liikmesriikide kohustust lubada vanematel oma lapsed sellisest haridusest kõrvale jätta;

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasja Sh.D. ja teised vs. Kreeka, Austria, Horvaatia, Ungari, Põhja-Makedoonia, Serbia ja Sloveenia (44), milles kinnitatakse, et lapse äärmine kaitsetus peaks olema ülimuslik ebaseadusliku seisundi suhtes, kui nende kaitseks on võetud vajalikke meetmeid, ning et ametiasutused rikkusid artiklit 5, kohaldades automaatselt hooldusõiguse kaitserežiimi, kaalumata alternatiive kinnipidamisele ja võtmata arvesse ELi õiguse kohast nõuet hoiduda laste kinnipidamisest (45), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasja Sh.D. ja teised vs. Kreeka, Austria, Horvaatia, Ungari, Põhja-Makedoonia, Serbia ja Sloveenia (44), milles kinnitatakse, et lapse äärmine kaitsetus peaks olema ülimuslik ebaseadusliku seisundi suhtes, kui nende kaitseks on võetud vajalikke meetmeid, ning et ametiasutused rikkusid artiklit 5, kohaldades automaatselt hooldusõiguse kaitserežiimi, kaalumata alternatiive kinnipidamisele ja võtmata arvesse ELi õiguse kohast nõuet hoiduda laste kinnipidamisest (45),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 3. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni vägivalla kohta sünnitusabis ja günekoloogias (RES 2306) ning sellega seotud Euroopa Nõukogu võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise komisjoni 12. septembri 2019. aasta aruannet, milles assamblee kutsub Euroopa Nõukogu liikmesriike üles võitlema vägivalla vastu sünnitusabis ja günekoloogias ning annab soovitusi, kuidas seda teha, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 3. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni vägivalla kohta sünnitusabis ja günekoloogias (RES 2306) ning sellega seotud Euroopa Nõukogu võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise komisjoni 12. septembri 2019. aasta aruannet, milles assamblee kutsub Euroopa Nõukogu liikmesriike üles võitlema vägivalla vastu sünnitusabis ja günekoloogias ning annab soovitusi, kuidas seda teha,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2017. aasta dokumenti naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2017. aasta dokumenti naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku aruannet pärast 4.–8. veebruaril 2019 toimunud visiiti Ungarisse (46), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku aruannet pärast 4.–8. veebruaril 2019 toimunud visiiti Ungarisse (46),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 2299 (2019) tagasisaatmispoliitika ja -tavade kohta Euroopa Nõukogu liikmesriikides (47), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 2299 (2019) tagasisaatmispoliitika ja -tavade kohta Euroopa Nõukogu liikmesriikides (47),

| — | võttes arvesse riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste vabaühenduste aruandeid ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku raporteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste vabaühenduste aruandeid ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku raporteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni tööd,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Istanbulis 11. mail 2011 (edaspidi „Istanbuli konventsioon“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Istanbulis 11. mail 2011 (edaspidi „Istanbuli konventsioon“),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (48), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (48),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning petitsioonikomisjoni tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning petitsioonikomisjoni tööd,

| — | võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet ELi põhiõiguste harta kohaldamise kohta (49) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet ELi põhiõiguste harta kohaldamise kohta (49)

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2018. ja 2019. aasta aruannet põhiõiguste kohta (50), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2018. ja 2019. aasta aruannet põhiõiguste kohta (50),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti dokumenti „Kodanikuühiskonna tegutsemisruum: organisatsioonide seisukohad“ ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet ELis inimõiguste alal töötavate kodanikuühiskonna organisatsioonide probleemide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti dokumenti „Kodanikuühiskonna tegutsemisruum: organisatsioonide seisukohad“ ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet ELis inimõiguste alal töötavate kodanikuühiskonna organisatsioonide probleemide kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust, mis on esitatud muudatusettepanekutena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust, mis on esitatud muudatusettepanekutena,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0226/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0226/2020),

| A. | arvestades, et EL ei ole üksnes rahaliit, vaid ka sotsiaalne liit, nagu on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas ja Euroopa sotsiaalõiguste sambas; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 151 viidatakse sotsiaalsetele põhiõigustele, nagu need on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas; arvestades, et nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, kajastatud põhiõiguste hartas ja kinnistatud rahvusvahelistes inimõiguste lepingutes, rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et põhiõiguste harta on osa ELi esmasest õigusest; arvestades, et liit ei ole ikka veel ühinenud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, kuigi ELi lepingu artikli 6 lõike 2 kohaselt on ta selleks kohustatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ei ole üksnes rahaliit, vaid ka sotsiaalne liit, nagu on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas ja Euroopa sotsiaalõiguste sambas; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 151 viidatakse sotsiaalsetele põhiõigustele, nagu need on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas; arvestades, et nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, kajastatud põhiõiguste hartas ja kinnistatud rahvusvahelistes inimõiguste lepingutes, rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et põhiõiguste harta on osa ELi esmasest õigusest; arvestades, et liit ei ole ikka veel ühinenud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, kuigi ELi lepingu artikli 6 lõike 2 kohaselt on ta selleks kohustatud;

| B. | märgib, et neid väärtusi jagavad kõik liikmesriigid ning EL ja liikmesriigid peaksid neid nii sise- kui ka välispoliitikas järjekindlalt järgima ja aktiivselt edendama; arvestades, et õigusriigi austamine on põhiõiguste kaitsmise eeltingimus, ning arvestades, et liikmesriikidel lasub lõplik kohustus kaitsta kõigi inimeste inimõigusi; |
| --- | --- |

B.

märgib, et neid väärtusi jagavad kõik liikmesriigid ning EL ja liikmesriigid peaksid neid nii sise- kui ka välispoliitikas järjekindlalt järgima ja aktiivselt edendama; arvestades, et õigusriigi austamine on põhiõiguste kaitsmise eeltingimus, ning arvestades, et liikmesriikidel lasub lõplik kohustus kaitsta kõigi inimeste inimõigusi;

| C. | arvestades, et ELi lepingu artikli 17 kohaselt peab aluslepingute rakendamise tagama komisjon; arvestades, et kui liikmesriik keeldub täielikult järgimast ELi õigust, võimude lahusust, kohtusüsteemi sõltumatust ja riigi tegevuse prognoositavust, õõnestab see ELi usaldusväärsust; arvestades, et sõltumatu kohtusüsteem, väljendus- ja teabevabadus ning meedia mitmekesisus on õigusriigi olulised osad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi lepingu artikli 17 kohaselt peab aluslepingute rakendamise tagama komisjon; arvestades, et kui liikmesriik keeldub täielikult järgimast ELi õigust, võimude lahusust, kohtusüsteemi sõltumatust ja riigi tegevuse prognoositavust, õõnestab see ELi usaldusväärsust; arvestades, et sõltumatu kohtusüsteem, väljendus- ja teabevabadus ning meedia mitmekesisus on õigusriigi olulised osad;

| D. | arvestades, et 2018. ja 2019. aastal seisis EL silmitsi tõsiste ja mitmetahuliste probleemidega seoses põhiõiguste, õigusriigi ja demokraatia kaitsega, mis kõik on omavahel lahutamatult seotud; arvestades, et Euroopa Komisjoni 2019. aasta märtsi Eurobaromeetri eriuuring näitab, et teadlikkus põhiõiguste hartast on endiselt madal; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti andmetel tuvastati 2018. aastal kogu ELis mitte ainult inimõiguste rikkumisi, vaid ka inimõiguste kaitse süsteemide eiramist tervikuna (51); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2018. ja 2019. aastal seisis EL silmitsi tõsiste ja mitmetahuliste probleemidega seoses põhiõiguste, õigusriigi ja demokraatia kaitsega, mis kõik on omavahel lahutamatult seotud; arvestades, et Euroopa Komisjoni 2019. aasta märtsi Eurobaromeetri eriuuring näitab, et teadlikkus põhiõiguste hartast on endiselt madal; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti andmetel tuvastati 2018. aastal kogu ELis mitte ainult inimõiguste rikkumisi, vaid ka inimõiguste kaitse süsteemide eiramist tervikuna (51);

| E. | arvestades, et põhiõiguste hartat on vaja paremini edendada, näiteks teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil, et muuta selle sätted tõhusamaks ja edendada seda kui positiivset tõlgendamisallikat; arvestades, et oleks kasulik vahetada rohkem teavet kogemuste ja põhiõiguste harta kasutamise käsituse kohta kohtunike, juristide ühenduste ja haldusasutuste vahel nii liikmesriikides kui ka väljaspool riigipiire, kasutades sealhulgas vajaduse korral olemasolevaid rahastamisvõimalusi, nagu need, mis on sätestatud õigusprogrammis, ning samuti õigusala töötajatele suunatud koolitusprogramme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et põhiõiguste hartat on vaja paremini edendada, näiteks teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil, et muuta selle sätted tõhusamaks ja edendada seda kui positiivset tõlgendamisallikat; arvestades, et oleks kasulik vahetada rohkem teavet kogemuste ja põhiõiguste harta kasutamise käsituse kohta kohtunike, juristide ühenduste ja haldusasutuste vahel nii liikmesriikides kui ka väljaspool riigipiire, kasutades sealhulgas vajaduse korral olemasolevaid rahastamisvõimalusi, nagu need, mis on sätestatud õigusprogrammis, ning samuti õigusala töötajatele suunatud koolitusprogramme;

| F. | arvestades, et korruptsioon kujutab endast ohtu demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele ning kahjustab kõiki liikmesriike ja ELi tervikuna; arvestades, et korruptsioonivastase õigusraamistiku rakendamine on liikmesriikides jätkuvalt ebaühtlane; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioon kujutab endast ohtu demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele ning kahjustab kõiki liikmesriike ja ELi tervikuna; arvestades, et korruptsioonivastase õigusraamistiku rakendamine on liikmesriikides jätkuvalt ebaühtlane;

| G. | arvestades, et ebakindlate töösuhete ja noorte töötuse kasv on sügavalt murettekitav ning võib põhiõiguste harta artiklis 31 sätestatud õigustele kaasa tuua pikaajalise negatiivse mõju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ebakindlate töösuhete ja noorte töötuse kasv on sügavalt murettekitav ning võib põhiõiguste harta artiklis 31 sätestatud õigustele kaasa tuua pikaajalise negatiivse mõju;

| H. | arvestades, et laste õigused on sätestatud põhiõiguste hartas; arvestades, et lapse parimad huvid peaksid olema kõigis ELi meetmetes üliolulised ning lapse parimate huvide põhimõtet tuleks täielikult järgida kõikides õigusaktides, kohtutes ja valitsuse otsustes kõigil tasanditel; arvestades, et liikmesriigid peaksid tagama kõigile lastele ELis õiguse haridusele ning kaitsma neid igasuguse diskrimineerimise eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et laste õigused on sätestatud põhiõiguste hartas; arvestades, et lapse parimad huvid peaksid olema kõigis ELi meetmetes üliolulised ning lapse parimate huvide põhimõtet tuleks täielikult järgida kõikides õigusaktides, kohtutes ja valitsuse otsustes kõigil tasanditel; arvestades, et liikmesriigid peaksid tagama kõigile lastele ELis õiguse haridusele ning kaitsma neid igasuguse diskrimineerimise eest;

| I. | arvestades, et sooline vägivald kõigis selle vormides, sealhulgas ahistamine ja vägivald töökohal, kodus ja internetis, on põhiõiguste rikkumine, mis mõjutab ühiskonna kõiki tasandeid, olenemata vanusest, haridusest, sissetulekust, sotsiaalsest positsioonist ning päritolu- või elukohariigist, ning kujutab endast olulist takistust naiste ja meeste võrdõiguslikkusele; arvestades, et koguni 11 liikmesriiki ei esita andmeid lähisuhtepartneri või pereliikme poolt tahtlikult tapetud naisohvrite kohta (52); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sooline vägivald kõigis selle vormides, sealhulgas ahistamine ja vägivald töökohal, kodus ja internetis, on põhiõiguste rikkumine, mis mõjutab ühiskonna kõiki tasandeid, olenemata vanusest, haridusest, sissetulekust, sotsiaalsest positsioonist ning päritolu- või elukohariigist, ning kujutab endast olulist takistust naiste ja meeste võrdõiguslikkusele; arvestades, et koguni 11 liikmesriiki ei esita andmeid lähisuhtepartneri või pereliikme poolt tahtlikult tapetud naisohvrite kohta (52);

| J. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on kindlaks teinud, et mitmed keskkonnaseisundi halvenemise liigid võivad kaasa tuua selliste inimõiguste rikkumisi, nagu õigus elule, era- ja perekonnaelule, ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld ning kodu rahumeelne kasutamine (53); arvestades, et keskkonnaalane ebaõiglus on sageli seotud terviseriskide ja negatiivsete tagajärgedega heaolule, ning et teatavad kogukonnad ja rühmad, sealhulgas sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevad rühmad, samuti mustad ja värvilised inimesed ning etnilised vähemused, on keskkonnakoormusest ebaproportsionaalselt mõjutatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on kindlaks teinud, et mitmed keskkonnaseisundi halvenemise liigid võivad kaasa tuua selliste inimõiguste rikkumisi, nagu õigus elule, era- ja perekonnaelule, ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld ning kodu rahumeelne kasutamine (53); arvestades, et keskkonnaalane ebaõiglus on sageli seotud terviseriskide ja negatiivsete tagajärgedega heaolule, ning et teatavad kogukonnad ja rühmad, sealhulgas sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevad rühmad, samuti mustad ja värvilised inimesed ning etnilised vähemused, on keskkonnakoormusest ebaproportsionaalselt mõjutatud;

| K. | arvestades, et õiguskaitse kättesaadavus on põhiõigus ning karistamatus on märkimisväärne takistus ohvrite taastumisel ja kaitsmisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et õiguskaitse kättesaadavus on põhiõigus ning karistamatus on märkimisväärne takistus ohvrite taastumisel ja kaitsmisel;

| L. | arvestades, et viimastel aastatel on naiste ja tütarlaste õiguste osas toimunud organiseeritud tagasilöök, kusjuures mõned liikmesriigid püüdnud anda tagasikäiku seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, näiteks olemasolevale õiguskaitsele naiste juurdepääsuks abordiravile, muu hulgas kehtestades regressiivseid eeltingimusi abordi toimumisele, näiteks kohustuslikud erapoolikud nõustamised või ooteajad, mis ei taga praktikas abordile juurdepääsu takistavate tõkete kaotamist, ning püüdes aborti täielikult keelustada või kõrvaldada olemasolevad abordi õiguslikud alused; arvestades, et mõnes liikmesriigis on püütud piirata või keelustada seksuaalharidust ja soouuringuid ning edendada Istanbuli konventsiooni vastaseid kampaaniaid, millega eitatakse soolise vägivalla olemasolu; arvestades, et tagasilöögid naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on sageli seotud demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste olukorra laiema halvenemisega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et viimastel aastatel on naiste ja tütarlaste õiguste osas toimunud organiseeritud tagasilöök, kusjuures mõned liikmesriigid püüdnud anda tagasikäiku seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, näiteks olemasolevale õiguskaitsele naiste juurdepääsuks abordiravile, muu hulgas kehtestades regressiivseid eeltingimusi abordi toimumisele, näiteks kohustuslikud erapoolikud nõustamised või ooteajad, mis ei taga praktikas abordile juurdepääsu takistavate tõkete kaotamist, ning püüdes aborti täielikult keelustada või kõrvaldada olemasolevad abordi õiguslikud alused; arvestades, et mõnes liikmesriigis on püütud piirata või keelustada seksuaalharidust ja soouuringuid ning edendada Istanbuli konventsiooni vastaseid kampaaniaid, millega eitatakse soolise vägivalla olemasolu; arvestades, et tagasilöögid naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on sageli seotud demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste olukorra laiema halvenemisega;

| M. | arvestades, et mitmes liikmesriigis mõistetakse üha enam hukka günekoloogilise ja sünnitusvägivalla juhtumeid (54); arvestades, et naiste, sealhulgas roma naiste, mustanahaliste naiste ja värviliste naiste, LGBT-naiste ja puuetega naiste õigused on aluslepingutes kaitstud kogu nende mitmekesisuses; arvestades, et eriti ohus on roma naiste õigused ning sageli seisavad nad reproduktiivtervishoius silmitsi sõnalise, füüsilise, psühholoogilise ja rassilise ahistamise raskete vormidega; arvestades, et romad on selles liikmesriigis kogenud ka etnilist segregatsiooni sünnitushaiglates ja neid on paigutatud eraldi ruumidesse, kus on eraldi vannitoad ja söögiruumid; arvestades, et mõnes liikmesriigis on romasid süstemaatiliselt sundsteriliseeritud ja nad ei ole saanud sellest tuleneva inimõiguste rikkumise eest piisavat heastamist, sealhulgas hüvitist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitmes liikmesriigis mõistetakse üha enam hukka günekoloogilise ja sünnitusvägivalla juhtumeid (54); arvestades, et naiste, sealhulgas roma naiste, mustanahaliste naiste ja värviliste naiste, LGBT-naiste ja puuetega naiste õigused on aluslepingutes kaitstud kogu nende mitmekesisuses; arvestades, et eriti ohus on roma naiste õigused ning sageli seisavad nad reproduktiivtervishoius silmitsi sõnalise, füüsilise, psühholoogilise ja rassilise ahistamise raskete vormidega; arvestades, et romad on selles liikmesriigis kogenud ka etnilist segregatsiooni sünnitushaiglates ja neid on paigutatud eraldi ruumidesse, kus on eraldi vannitoad ja söögiruumid; arvestades, et mõnes liikmesriigis on romasid süstemaatiliselt sundsteriliseeritud ja nad ei ole saanud sellest tuleneva inimõiguste rikkumise eest piisavat heastamist, sealhulgas hüvitist;

| N. | arvestades, et ELis on hakanud levima rassismi, sallimatuse, ekstremismi, ksenofoobia, islamofoobia, antisemiitlikud ja romavastased hoiakud, mida teatud liikmesriikides on hakatud tavapäraseks pidama, ning arvamusliidrid ja poliitikud kogu ELis on need omaks võtnud, edendades sotsiaalset kliimat, mis soodustab rassismi, diskrimineerimise ja vaenukuritegude lokkamist; arvestades, et moslemid, sealhulgas moslemi naised, kogevad paljudes ELi riikides jätkuvalt laialdast vaenulikkust ja sallimatust (55); arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet juhtis oma 2019. aasta aruandes tähelepanu sellele, et paljudes riikides esineb diskrimineerivaid institutsioonilisi tavasid, poliitikat ja seadusi; arvestades, et terrorismivastane võitlus ja terrorismivastane poliitika ei tohiks põhjustada üldist diskrimineerimist teatavate kogukondade suhtes; arvestades, et FRA lõi 2018. aasta detsembris moslemivastase vaenu kohta esimese sihtotstarbelise andmebaasi; arvestades, et antisemitism näib olevat tõusuteel, nagu näitab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 4. juuli 2019. aasta aruanne, kusjuures mitu liikmesriiki on teatanud antisemitismist ajendatud kuritegude sagenemisest; arvestades, et etnilised ja usuvähemused kogevad sageli sõnalist, füüsilist, psühholoogilist ja rassilist ahistamist; arvestades, et äärmiselt oluline on arendada haridust ja koolitust, et edendada kriitilist mõtlemist, pakkuda vahendeid diskrimineerimise ja sallimatuse kõigi vormide tuvastamiseks ning edendada digitaalset kirjaoskust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELis on hakanud levima rassismi, sallimatuse, ekstremismi, ksenofoobia, islamofoobia, antisemiitlikud ja romavastased hoiakud, mida teatud liikmesriikides on hakatud tavapäraseks pidama, ning arvamusliidrid ja poliitikud kogu ELis on need omaks võtnud, edendades sotsiaalset kliimat, mis soodustab rassismi, diskrimineerimise ja vaenukuritegude lokkamist; arvestades, et moslemid, sealhulgas moslemi naised, kogevad paljudes ELi riikides jätkuvalt laialdast vaenulikkust ja sallimatust (55); arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet juhtis oma 2019. aasta aruandes tähelepanu sellele, et paljudes riikides esineb diskrimineerivaid institutsioonilisi tavasid, poliitikat ja seadusi; arvestades, et terrorismivastane võitlus ja terrorismivastane poliitika ei tohiks põhjustada üldist diskrimineerimist teatavate kogukondade suhtes; arvestades, et FRA lõi 2018. aasta detsembris moslemivastase vaenu kohta esimese sihtotstarbelise andmebaasi; arvestades, et antisemitism näib olevat tõusuteel, nagu näitab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 4. juuli 2019. aasta aruanne, kusjuures mitu liikmesriiki on teatanud antisemitismist ajendatud kuritegude sagenemisest; arvestades, et etnilised ja usuvähemused kogevad sageli sõnalist, füüsilist, psühholoogilist ja rassilist ahistamist; arvestades, et äärmiselt oluline on arendada haridust ja koolitust, et edendada kriitilist mõtlemist, pakkuda vahendeid diskrimineerimise ja sallimatuse kõigi vormide tuvastamiseks ning edendada digitaalset kirjaoskust;

| O. | arvestades, et uute tehnoloogiate, näiteks ennetava politseitöö ja näotuvastuse laialdasem kasutuselevõtt riikide poolt toob kaasa mitmeid ohte, eelkõige Euroopa rassivähemuste jaoks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uute tehnoloogiate, näiteks ennetava politseitöö ja näotuvastuse laialdasem kasutuselevõtt riikide poolt toob kaasa mitmeid ohte, eelkõige Euroopa rassivähemuste jaoks;

| P. | arvestades, et LGBTI-inimeste õiguste osas on toimunud tõsine tagasilöök, isegi sellises ulatuses, et ühes liikmesriigis on kehtestatud (56) nn LGBTI-vabasid tsoone; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et LGBTI-inimeste õiguste osas on toimunud tõsine tagasilöök, isegi sellises ulatuses, et ühes liikmesriigis on kehtestatud (56) nn LGBTI-vabasid tsoone;

| Q. | arvestades, et ELil ja liikmesriikidel on eluaseme valdkonnas jagatud pädevus; arvestades, et vaja on nii riiklikku kui ka ELi tasandi strateegiat; arvestades, et kodutus on olukord, mis jätab üksikisikud ilma inimõigustest ja kujutab endast inimõiguste rikkumist; arvestades, et väljatõstmised ja kodutus on sagenenud kogu ELis (57); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELil ja liikmesriikidel on eluaseme valdkonnas jagatud pädevus; arvestades, et vaja on nii riiklikku kui ka ELi tasandi strateegiat; arvestades, et kodutus on olukord, mis jätab üksikisikud ilma inimõigustest ja kujutab endast inimõiguste rikkumist; arvestades, et väljatõstmised ja kodutus on sagenenud kogu ELis (57);

| R. | arvestades, et vaatamata kasvavale nõudlusele on Euroopas praegu saada vähe taskukohaseid eluasemeid; arvestades, et Euroopa kodututega tegelevate riiklike organisatsioonide liidu (FEANTSA) avaldatud iga-aastastes ülevaadetes on avaldatud tõendeid kodutuse suurenemise kohta peaaegu kõigis ELi/EMP riikides; FEANTSA 2018. aasta aruandes märgiti, et kuna vähimkaitstud perekondade elutingimused halvenevad, on lastest saamas suurim varjupaikades elavate inimeste rühm (58); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vaatamata kasvavale nõudlusele on Euroopas praegu saada vähe taskukohaseid eluasemeid; arvestades, et Euroopa kodututega tegelevate riiklike organisatsioonide liidu (FEANTSA) avaldatud iga-aastastes ülevaadetes on avaldatud tõendeid kodutuse suurenemise kohta peaaegu kõigis ELi/EMP riikides; FEANTSA 2018. aasta aruandes märgiti, et kuna vähimkaitstud perekondade elutingimused halvenevad, on lastest saamas suurim varjupaikades elavate inimeste rühm (58);

| S. | arvestades, et väljendusvabadus ning meediavabadus ja meedia mitmekesisus on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10; arvestades, et sõltumatu kohtusüsteem, väljendus- ja teabevabadus ning meedia mitmekesisus on õigusriigi olulised osad, mis on ELi ja selle liikmesriikide demokraatliku toimimise jaoks üliolulised; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et väljendusvabadus ning meediavabadus ja meedia mitmekesisus on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10; arvestades, et sõltumatu kohtusüsteem, väljendus- ja teabevabadus ning meedia mitmekesisus on õigusriigi olulised osad, mis on ELi ja selle liikmesriikide demokraatliku toimimise jaoks üliolulised;

| T. | arvestades, et ajakirjanike vastu suunatud ähvarduste ja rünnakute arv on kogu ELis suurenenud (59); arvestades, et OSCE andmetel on karistamatus valdav, kuna näiteks OSCE territooriumil lahendatakse vähem kui 15 % ajakirjanike mõrvadest (meediavabaduse aruanne); arvestades, et see näitab selgelt ajakirjanike kaitse halvenemist, mis kahjustab meediavabadust ja sõnavabadust ja seab ohtu demokraatia; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ajakirjanike vastu suunatud ähvarduste ja rünnakute arv on kogu ELis suurenenud (59); arvestades, et OSCE andmetel on karistamatus valdav, kuna näiteks OSCE territooriumil lahendatakse vähem kui 15 % ajakirjanike mõrvadest (meediavabaduse aruanne); arvestades, et see näitab selgelt ajakirjanike kaitse halvenemist, mis kahjustab meediavabadust ja sõnavabadust ja seab ohtu demokraatia;

| U. | arvestades, et Euroopa Parlamendi resolutsioonis massiteabevahendite mitmekesisuse ja meediavabaduse kohta ELis rõhutati, et liikmesriigid ja komisjon peaksid hoiduma võtmast ebavajalikke või ebaproportsionaalseid meetmeid, mis piiravad juurdepääsu internetile ja põhiliste inimõiguste teostamist, või mis hõlmavad kontrolli haaramist avalike teabevahendite üle erakorralise seisukorra meelevaldse kehtestamise kaudu või muudel põhjustel; arvestades, et need seadused kasutavad mõnikord ebamäärast ja ebatäpset sõnastust, andes seega õiguskaitseasutustele rakendamise osas ulatusliku kaalutlusõiguse ning suurendades rahumeelse kogunemise vabaduse meelevaldse piiramise ohtu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Parlamendi resolutsioonis massiteabevahendite mitmekesisuse ja meediavabaduse kohta ELis rõhutati, et liikmesriigid ja komisjon peaksid hoiduma võtmast ebavajalikke või ebaproportsionaalseid meetmeid, mis piiravad juurdepääsu internetile ja põhiliste inimõiguste teostamist, või mis hõlmavad kontrolli haaramist avalike teabevahendite üle erakorralise seisukorra meelevaldse kehtestamise kaudu või muudel põhjustel; arvestades, et need seadused kasutavad mõnikord ebamäärast ja ebatäpset sõnastust, andes seega õiguskaitseasutustele rakendamise osas ulatusliku kaalutlusõiguse ning suurendades rahumeelse kogunemise vabaduse meelevaldse piiramise ohtu;

| V. | arvestades, et 2018. ja 2019. aastal tõestati, et mõned suured sotsiaalmeediaettevõtted on kehtivat andmekaitseseadust rikkudes andnud kolmandate isikute rakendustele juurdepääsu kasutajate isikuandmetele ning et isikuandmeid on üha sagedamini kuritarvitatud käitumise prognoosimiseks ja manipuleerimiseks, sealhulgas valimiskampaaniate eesmärgil; arvestades, et tehnoloogia pidevat arengut arvestades võivad põhiõiguste riived olla murettekitavalt sagedased; arvestades, et eri infosüsteemid võivad mõjutada põhiõigusi, näiteks andmekaitset ja eraelu puutumatuse rikkumisi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2018. ja 2019. aastal tõestati, et mõned suured sotsiaalmeediaettevõtted on kehtivat andmekaitseseadust rikkudes andnud kolmandate isikute rakendustele juurdepääsu kasutajate isikuandmetele ning et isikuandmeid on üha sagedamini kuritarvitatud käitumise prognoosimiseks ja manipuleerimiseks, sealhulgas valimiskampaaniate eesmärgil; arvestades, et tehnoloogia pidevat arengut arvestades võivad põhiõiguste riived olla murettekitavalt sagedased; arvestades, et eri infosüsteemid võivad mõjutada põhiõigusi, näiteks andmekaitset ja eraelu puutumatuse rikkumisi;

| W. | arvestades, et tehnoloogia pideva arengu tõttu ei ole põhiõiguste riivet kerge ette näha; arvestades, et eri infosüsteemid võivad mõjutada põhiõigusi, näiteks puudulik andmekaitse ja eraelu puutumatuse rikkumised; arvestades, et nende süsteemide suurem koostalitlusvõime võib kaasa tuua meie kodanike ja seega nende õiguste kindla ja õigeaegsema kaitse, eriti laste kadumise, inimkaubanduse või rahapesu vastu võitlemise korral; arvestades, et koostöö ja teabevahetus julgeolekuvaldkonnas tegutsevate ELi eri ametite vahel on hädavajalik õigeaegseks ja tõhusaks võitluseks terrorismi ja radikaliseerumise vastu, aga ka küberkuritegevuse ennetamiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tehnoloogia pideva arengu tõttu ei ole põhiõiguste riivet kerge ette näha; arvestades, et eri infosüsteemid võivad mõjutada põhiõigusi, näiteks puudulik andmekaitse ja eraelu puutumatuse rikkumised; arvestades, et nende süsteemide suurem koostalitlusvõime võib kaasa tuua meie kodanike ja seega nende õiguste kindla ja õigeaegsema kaitse, eriti laste kadumise, inimkaubanduse või rahapesu vastu võitlemise korral; arvestades, et koostöö ja teabevahetus julgeolekuvaldkonnas tegutsevate ELi eri ametite vahel on hädavajalik õigeaegseks ja tõhusaks võitluseks terrorismi ja radikaliseerumise vastu, aga ka küberkuritegevuse ennetamiseks;

| X. | arvestades, et rikkumisest teatajatel ja ajakirjanikel on igas avatud ja läbipaistvas demokraatias oluline roll; arvestades, et rikkumisest teatajatel ja ajakirjanikel on oluline roll läbipaistvuse, demokraatia ja õigusriigi edendamisel, kuna nad teatavad avalikku huvi kahjustavast ebaseaduslikust või sobimatust tegevusest, näiteks korruptsioonist, kuritegudest või huvide konfliktidest, mis ohustavad kodanike õigusi ja vabadusi; arvestades, et rikkumisest teatamine ja ajakirjandus on sõna- ja teabevabaduse olulised osad; arvestades, et ELis tuleb ajakirjanikel ja muudel meediaosalejatel toime tulla riiklike ja valitsusväliste osalejate mitmesuguste rünnakute, ähvarduste ja survega; arvestades, et rikkumisest teatajate ja ajakirjanike piisav kaitse ELi, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, samuti ajakirjanike, eriti uurivate ajakirjanike, ja rikkumisest teatajate olulise rolli tunnustamine ühiskonnas on sellise rolli tõhususe tagamise eeltingimused; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et rikkumisest teatajatel ja ajakirjanikel on igas avatud ja läbipaistvas demokraatias oluline roll; arvestades, et rikkumisest teatajatel ja ajakirjanikel on oluline roll läbipaistvuse, demokraatia ja õigusriigi edendamisel, kuna nad teatavad avalikku huvi kahjustavast ebaseaduslikust või sobimatust tegevusest, näiteks korruptsioonist, kuritegudest või huvide konfliktidest, mis ohustavad kodanike õigusi ja vabadusi; arvestades, et rikkumisest teatamine ja ajakirjandus on sõna- ja teabevabaduse olulised osad; arvestades, et ELis tuleb ajakirjanikel ja muudel meediaosalejatel toime tulla riiklike ja valitsusväliste osalejate mitmesuguste rünnakute, ähvarduste ja survega; arvestades, et rikkumisest teatajate ja ajakirjanike piisav kaitse ELi, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, samuti ajakirjanike, eriti uurivate ajakirjanike, ja rikkumisest teatajate olulise rolli tunnustamine ühiskonnas on sellise rolli tõhususe tagamise eeltingimused;

| Y. | arvestades, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 11 ning põhiõiguste harta artiklis 12 on sätestatud, et igaühel on rahumeelse kogunemise ja ühingute moodustamise õigus, sealhulgas õigus oma huvide kaitseks ametiühinguid luua ja nende liikmeks astuda; arvestades, et demokraatlikus ühiskonnas on kogunemisvabadus üks vahendeid, mille abil inimesed saavad osaleda avalikus arutelus ja edendada ühiskonnas muutusi; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 11 ning põhiõiguste harta artiklis 12 on sätestatud, et igaühel on rahumeelse kogunemise ja ühingute moodustamise õigus, sealhulgas õigus oma huvide kaitseks ametiühinguid luua ja nende liikmeks astuda; arvestades, et demokraatlikus ühiskonnas on kogunemisvabadus üks vahendeid, mille abil inimesed saavad osaleda avalikus arutelus ja edendada ühiskonnas muutusi;

| Z. | arvestades, et tegevpolitseinikud peavad olema alati äratuntavad, et oleks võimalik uurida võimalikku liigset jõukasutust, ning riigiasutused peavad määratlema vastavad kohustused; arvestades, et liikmesriikidel on õiguskaitseasutuste poolt avaliku korra säilitamiseks jõu ja relvade kasutamise osas määratud erinevad künnised; arvestades, et mitmed liikmesriigid (60) on vastu võtnud seadused, mis võivad viia rahumeelse kogunemise vabaduse ebaproportsionaalse piiramiseni; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et tegevpolitseinikud peavad olema alati äratuntavad, et oleks võimalik uurida võimalikku liigset jõukasutust, ning riigiasutused peavad määratlema vastavad kohustused; arvestades, et liikmesriikidel on õiguskaitseasutuste poolt avaliku korra säilitamiseks jõu ja relvade kasutamise osas määratud erinevad künnised; arvestades, et mitmed liikmesriigid (60) on vastu võtnud seadused, mis võivad viia rahumeelse kogunemise vabaduse ebaproportsionaalse piiramiseni;

| AA. | arvestades, et teatavates liikmesriikides kahaneb üha kodanikuühiskonna tegutsemisruum; arvestades, et liikmesriigid vastutavad selle tagamise eest, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate õigusi ei piirataks ning et oleks loodud soodne õigus- ja regulatiivne keskkond, nagu seda rõhutati hiljuti vastu võetud nõukogu järeldustes põhiõiguste harta viimase kümne aasta kohta, milles käsitletakse praegust olukorda ja tulevasi ülesandeid; arvestades, et liikmesriigid peaksid piisava rahastamise kaudu toetama ka vabaühenduste tööd ja tagama, et oleksid olemas mehhanismid nendega viljaka koostöö tegemiseks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et teatavates liikmesriikides kahaneb üha kodanikuühiskonna tegutsemisruum; arvestades, et liikmesriigid vastutavad selle tagamise eest, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate õigusi ei piirataks ning et oleks loodud soodne õigus- ja regulatiivne keskkond, nagu seda rõhutati hiljuti vastu võetud nõukogu järeldustes põhiõiguste harta viimase kümne aasta kohta, milles käsitletakse praegust olukorda ja tulevasi ülesandeid; arvestades, et liikmesriigid peaksid piisava rahastamise kaudu toetama ka vabaühenduste tööd ja tagama, et oleksid olemas mehhanismid nendega viljaka koostöö tegemiseks;

| AB. | arvestades, et nii riigi kui ka erasektori toetatud kampaaniad inimõiguste kaitsjate ja vabaühenduste diskrediteerimiseks on oma strateegiate kaudu suunatud põhiõigusi käsitlevate kehtivate õigusaktide tühistamisele; arvestades, et neid kampaaniaid on sageli kajastanud traditsiooniline meedia ja sotsiaalvõrgustikud, samas kui isikuid, kes kaitsevad rändajaid ja varjupaigataotlejaid, LGBTI+ kogukonda, soolise vägivalla ohvreid ja muid tõrjutud elanikerühmi, jätkuvalt kriminaliseeritakse ja häbimärgistatakse; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et nii riigi kui ka erasektori toetatud kampaaniad inimõiguste kaitsjate ja vabaühenduste diskrediteerimiseks on oma strateegiate kaudu suunatud põhiõigusi käsitlevate kehtivate õigusaktide tühistamisele; arvestades, et neid kampaaniaid on sageli kajastanud traditsiooniline meedia ja sotsiaalvõrgustikud, samas kui isikuid, kes kaitsevad rändajaid ja varjupaigataotlejaid, LGBTI+ kogukonda, soolise vägivalla ohvreid ja muid tõrjutud elanikerühmi, jätkuvalt kriminaliseeritakse ja häbimärgistatakse;

| AC. | arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) hinnangul on 2019. aastal Vahemeres teel Euroopasse arvatavalt hukkunud või kadunuks jäänud 1 885 inimest ja 2018. aastal 2 299 inimest; arvestades, et rändetee Liibüast Euroopasse on endiselt suurima hukkunute arvuga rändetee maailmas (2019. aastal seni teadaolevalt 646 hukkunut) ning hukkunute arv oli 2018. aastal viis korda suurem kui 2015. aastal, seda eelkõige otsingu- ja päästetegevuse kokkutõmbamise tõttu Liibüa ranniku läheduses (61); arvestades, et elude päästmine on solidaarsusakt ohus olevate inimeste suhtes ning eelkõige õiguslik kohustus, mis tuleneb nii rahvusvahelisest õigusest (kuna ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) – mille on ratifitseerinud kõik liikmesriigid ja ka liit ise – artiklis 98 on sätestatud riikide kohustus osutada abi igale merehädalisele) kui ka liidu õigusest (62); |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) hinnangul on 2019. aastal Vahemeres teel Euroopasse arvatavalt hukkunud või kadunuks jäänud 1 885 inimest ja 2018. aastal 2 299 inimest; arvestades, et rändetee Liibüast Euroopasse on endiselt suurima hukkunute arvuga rändetee maailmas (2019. aastal seni teadaolevalt 646 hukkunut) ning hukkunute arv oli 2018. aastal viis korda suurem kui 2015. aastal, seda eelkõige otsingu- ja päästetegevuse kokkutõmbamise tõttu Liibüa ranniku läheduses (61); arvestades, et elude päästmine on solidaarsusakt ohus olevate inimeste suhtes ning eelkõige õiguslik kohustus, mis tuleneb nii rahvusvahelisest õigusest (kuna ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) – mille on ratifitseerinud kõik liikmesriigid ja ka liit ise – artiklis 98 on sätestatud riikide kohustus osutada abi igale merehädalisele) kui ka liidu õigusest (62);

| AD. | arvestades, et solidaarsuse kriminaliseerimist kasutati jätkuvalt vahendina, millega takistada nende vabaühenduste tööd, kes püüavad Vahemerel inimelusid päästa; arvestades, et mitmetes ELi riikides on üksikisikutele esitatud süüdistusi seoses rändajate ja varjupaigataotlejate abistamisega, mis näitab murettekitavat suundumust kriminaliseerida rändajatele ja varjupaigataotlejatele antav humanitaarabi; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et solidaarsuse kriminaliseerimist kasutati jätkuvalt vahendina, millega takistada nende vabaühenduste tööd, kes püüavad Vahemerel inimelusid päästa; arvestades, et mitmetes ELi riikides on üksikisikutele esitatud süüdistusi seoses rändajate ja varjupaigataotlejate abistamisega, mis näitab murettekitavat suundumust kriminaliseerida rändajatele ja varjupaigataotlejatele antav humanitaarabi;

| AE. | arvestades, et ELi ja rahvusvahelise õiguse kohaselt on EL kohustatud ELis varjupaika taotlevad isikud vastu võtma ja nende taotlusi menetlema; arvestades, et tagasisaatmine kujutab endast ELi ja rahvusvahelise õiguse rikkumist ning ei võimalda rändajatel kasutada neis kindlalt sätestatud õiguslikke tagatisi; arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik väljendas sügavat muret pidevate teadete pärast, mille kohaselt rändajaid saadetakse vägivaldselt tagasi; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ELi ja rahvusvahelise õiguse kohaselt on EL kohustatud ELis varjupaika taotlevad isikud vastu võtma ja nende taotlusi menetlema; arvestades, et tagasisaatmine kujutab endast ELi ja rahvusvahelise õiguse rikkumist ning ei võimalda rändajatel kasutada neis kindlalt sätestatud õiguslikke tagatisi; arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik väljendas sügavat muret pidevate teadete pärast, mille kohaselt rändajaid saadetakse vägivaldselt tagasi;

| AF. | arvestades, et ränne on osa ELi minevikust, olevikust ja tulevikust ning üks meie aja suurimaid probleeme, millel on selge mõju põhiõigustele; arvestades, et varjupaigataotlejatel on õigus ja võimalus esitada ELi sisenemisel ametlikes piiriületuspunktides varjupaigataotlused; arvestades, et väidetavalt on rikutud rändajate ja varjupaigataotlejate põhiõigusi; arvestades, et piiriametnikud peavad pagulastele pakkuma piisavaid teenuseid, võttes arvesse kaitsetumate inimeste, näiteks laste, traumeeritud inimeste ja rasedate eriolukorda; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et ränne on osa ELi minevikust, olevikust ja tulevikust ning üks meie aja suurimaid probleeme, millel on selge mõju põhiõigustele; arvestades, et varjupaigataotlejatel on õigus ja võimalus esitada ELi sisenemisel ametlikes piiriületuspunktides varjupaigataotlused; arvestades, et väidetavalt on rikutud rändajate ja varjupaigataotlejate põhiõigusi; arvestades, et piiriametnikud peavad pagulastele pakkuma piisavaid teenuseid, võttes arvesse kaitsetumate inimeste, näiteks laste, traumeeritud inimeste ja rasedate eriolukorda;

| AG. | arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti andmetel oli 2018. aastal kõigi ELi välispiiri ebaseaduslikult ületanute hulgas naisi 18 % ning peaaegu iga viies registreeritud rändaja oli laps, kusjuures registreeriti 3 750 saatjata last; arvestades, et need naised ja lapsed on oma põhiõiguste rikkumiste, näiteks inimkaubanduse suhtes eriti kaitsetud; arvestades, et lastevastase vägivalla ning laste väärkohtlemise, hooldamata jätmise ja ekspluateerimise tõkestamiseks ja ärahoidmiseks tuleb liikmesriikidel rajada ja tugevdada lastekaitsesüsteeme; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti andmetel oli 2018. aastal kõigi ELi välispiiri ebaseaduslikult ületanute hulgas naisi 18 % ning peaaegu iga viies registreeritud rändaja oli laps, kusjuures registreeriti 3 750 saatjata last; arvestades, et need naised ja lapsed on oma põhiõiguste rikkumiste, näiteks inimkaubanduse suhtes eriti kaitsetud; arvestades, et lastevastase vägivalla ning laste väärkohtlemise, hooldamata jätmise ja ekspluateerimise tõkestamiseks ja ärahoidmiseks tuleb liikmesriikidel rajada ja tugevdada lastekaitsesüsteeme;

| AH. | arvestades, et liikmesriigid peaksid tagama, et lapsrändajatel ja -pagulastel võimaldataks võimalikult ruttu pärast Euroopa Liidu territooriumile jõudmist haridust saada; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et liikmesriigid peaksid tagama, et lapsrändajatel ja -pagulastel võimaldataks võimalikult ruttu pärast Euroopa Liidu territooriumile jõudmist haridust saada;

| AI. | arvestades, et terroriaktid on üks kõige tõsisemaid põhiõiguste ja -vabaduste rikkumisi; arvestades, et 2018. ja 2019. aastal esines Euroopa Liidus terrorismi ülistamist ja terroristidele austuse avaldamist; arvestades, et sellised teod õigustavad terrorismi, ohustavad meie demokraatiat ja alandavad ohvreid; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et terroriaktid on üks kõige tõsisemaid põhiõiguste ja -vabaduste rikkumisi; arvestades, et 2018. ja 2019. aastal esines Euroopa Liidus terrorismi ülistamist ja terroristidele austuse avaldamist; arvestades, et sellised teod õigustavad terrorismi, ohustavad meie demokraatiat ja alandavad ohvreid;

Majanduslikud ja sotsiaalsed õigused

| 1. | tunnistab, et ELil on oluline roll vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamisel liikmesriikides; rõhutab, kui oluline on, et EL ja selle liikmesriigid töötaksid välja konkreetsed programmid laste vaesuse kaotamiseks, kuna erilist tähelepanu tuleb pöörata vaesuse eriti kahjulikule mõjule laste sotsiaalsele, psühholoogilisele ja füüsilisele arengule, samuti selle mõjule tulevaste täiskasvanupõlvkondade tervisele; rõhutab, et lapsi ohustab ebaproportsionaalsel määral sotsiaalne ja majanduslik tõrjutus ning nad kogevad oma põhiõiguste rikkumist väärkohtlemise, vägivalla, ekspluateerimise, vaesuse ja igal kujul ilmneva sotsiaalse tõrjutuse tõttu; rõhutab, et vaesus on juba iseenesest sotsiaalse ebaõigluse vorm, mis põhineb soolisel ebavõrdsusel, diskrimineerimisel ning kaupadele ja teenuste ebavõrdsel kättesaadavusel; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaaluma majanduspoliitiliste ettepanekute tegemisel põhiõiguste küsimusi ning tagama, et selliste ettepanekute vastuvõtmise otsuste tegemisel hinnataks nende mõju (võimalikku negatiivset mõju) inimõigustele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kõigile võrdsetel alustel juurdepääsu tervishoiule, kvaliteetsele haridusele ja eluasemele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et avalikele teenustele tehtavate valitsuste kulutuste ulatuslikul kärpimisel on olnud tõsine mõju ebavõrdsusele, see on tugevalt mõjutanud paljude ELi liikmesriikide sotsiaalset struktuuri ning sama tendents jätkub – niigi suurenev ebavõrdsus ja põhiõiguste rikkumine laieneb veelgi, mõjutades eelkõige naisi, puuetega ja vanemaealisi inimesi, lapsi, sisserändajaid, romasid, travellereid, LGBTI+ inimesi ja teiste ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade liikmeid; kordab, et makromajanduspoliitikas tuleb lisaks majanduskasvule lähtuda ka sotsiaalsetest normidest, tagamaks et ühiskonna kõige kaitsetumad liikmed saaksid oma sotsiaalseid, poliitilisi ja majanduslikke õigusi täielikult kasutada; rõhutab, et võrdsetel kvaliteetse hariduse ja tööhõive võimalustel ja nende kättesaadavusel on ebavõrdsuse leevendamisel ja inimeste vaesusest väljaaitamisel keskne tähtsus; tunnistab, kui tähtsad on sellised töötajate õigused nagu rasedus-. sünnitus- ja isapuhkus, mis aitavad tagada lastele tervisliku ja stabiilse keskkonna; kutsub liikmesriike üles võtma vastu õigusakte selliste õiguste kaitsmiseks ja tugevdamiseks, mis toetavad perekondade sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust; kutsub liikmesriike üles tagama kohased töötingimused ning kaitse majandusliku ekspluateerimise ja diskrimineerimise eest, eriti sellise ebavõrdsuse suhtes kõige kaitsetumatele elanikerühmadele, näiteks noortele; kutsub liikmesriike üles tõhustama noortegarantii rakendamist, tagades kõigile noortele kvaliteetsete töö-, haridus- ja koolitusvõimaluste kättesaadavuse ning sellekohaste pakkumiste ühtlase jagunemise liikmesriikide ja piirkondade vahel; palub, et kõik liikmesriigid täielikult rakendaksid võrdse tööalase kohtlemise direktiivi, et tagada tööhõivevõimaluste võrdne kättesaadavus, sõltumata kellegi usutunnistusest, vanusest, puudest või seksuaalsest sättumusest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et eluase ei ole mitte lihtsalt kaup, vaid vajadus, kuna kodanikud, kellel see puudub, ei saa ühiskonnaelus täielikult osaleda ega kõiki oma põhiõigusi kasutada; on mures selle pärast, et hinnad sunnivad eelkõige noori eluasemest loobuma, ning taunib üürileandjate poolse diskrimineerimise juhtumeid ja noorte eluasemehüvitiste kärpimise poliitikat; väljendab muret selle pärast, et kuni kolmandik kõigist kodututest on enamikus ELi liikmesriikides 18–29-aastased; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 23. jaanuari 2020. aasta soovitusi pealkirjaga „Õigus taskukohasele eluasemele: Euroopa unarusse jäetud kohustus“, eelkõige soovitust kõigile liikmesriikidele kiiremas korras tunnistada, et nad järgivad muudetud Euroopa sotsiaalharta artiklit 31, mis käsitleb õigust eluasemele; kutsub liikmesriike üles seadma üheks oma sotsiaalpoliitika prioriteediks kodanike õiguse piisavale eluasemele, ja rohkem investeerima odavatesse ja sotsiaalkorteritesse, et vähendada ülemääraste eluasemekulude koormat ning eelkõige kaitsta ebasoodsas olukorras olevaid ja kaitsetumaid elanikerühmi; kutsub komisjoni üles nõuetekohaselt uurima diskrimineerimist eluasemele juurdepääsul, mis on rassilise võrdõiguslikkuse direktiiviga keelatud, ning rikkumiste korral algatama rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu põhiõiguste harta artiklile 37, milles kinnitatakse, et kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamise ja keskkonna kvaliteedi parandamise meetmed tuleb integreerida liidu tegevuspoliitikatesse; toonitab tungivat vajadust kaasata asjakohased keskkonnaküsimused kõigi poliitikavaldkondade ja algatuste otsustusprotsessi ning on veendunud, et kestlikkus peab olema kõigi makromajanduspoliitikate juhtpõhimõte, et tagada õiglane üleminek keskkonnasäästlikule majandusele ning samal ajal kaitsta ja luua kestlikke töökohti; pealegi on keskkonnaprobleemid üks suurimaid inimkonda ähvardavaid ohte, millele tuleb vastu astuda; kutsub üles rakendama kogu ELis Århusi konventsiooni, mis seob omavahel keskkonna- ja inimõigused; rõhutab, et keskkonnakahjustustel ja mõnede avaliku sektori asutuste suutmatusel anda teavet tõsiste keskkonnaohtude kohta, millega üksikisikud kokku puutuvad, võivad olla üksikisikutele tõsised kahjulikud tagajärjed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 6 kohaselt kuulub inimeste tervise kaitse ja parandamine ELi liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

5.

Õigus võrdsele kohtlemisele

| 6. | toonitab veel kord, et naistel ja tütarlastel peab olema kontroll oma keha ja seksuaalsuse üle; palub kõigil liikmesriikidel tagada laiaulatuslik seksuaalharidus, naiste ja tütarlaste juurdepääs pereplaneerimisele ning seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste täielikule valikule, kaasa arvatud tänapäevased rasestumisvastased vahendid ning ohutu ja seaduslik abort; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka praeguse nähtava ja organiseeritud vaenuliku reaktsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste, sh seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste suhtes ülemaailmsel ja Euroopa tasandil; kinnitab kindlalt, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustest ilmajätmine on naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla vorm, ning rõhutab, et Euroopa Inimõiguste Kohus on mitmel korral otsustanud, et piiravad abordiseadused ja seadusliku abordi võimalusest ilmajätmine rikuvad naiste inimõigusi; kordab, et kui meditsiinitöötajad isiklikel põhjustel keelduvad reproduktiiv- ja seksuaaltervise teenuste täies ulatuses osutamisest, ei tohi nad sellega rikkuda naiste ja tütarlaste õigust reproduktiivtervishoiule; palub komisjonil lisada seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kaitsmise vajaduse oma põhiõiguste strateegiasse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab otsustavalt hukka murettekitavalt arvukad naiste tapmise juhtumid ELis kui kõige äärmuslikuma naistevastase vägivalla vormi; peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis puuduvad selle kohta kättesaadavad andmed, mis näitab, et probleemi ei tunnistata; palub nõukogul kiiresti lõpule viia Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsiooni) ratifitseerimine ELi poolt, võttes aluseks võimalikult ulatusliku ja piiranguteta ühinemise selle konventsiooniga; nõuab tungivalt, et nõukogu ja need liikmesriigid, kes ei ole veel seda teinud, ratifitseeriksid Istanbuli konventsiooni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab teravalt hukka kõik naiste vastu suunatud seksuaalse, günekoloogilise ja sünnitusvägivalla vormid, nagu sobimatud või tahtevastased teod, valulikud sekkumised ilma anesteesiata, naiste suguelundite moonutamine, sunniviisiline abort, sundsteriliseerimine ja sunniviisiline asendusemadus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab teravalt hukka roma naiste etnilise segregatsiooni emade tervishoiuasutustes; palub liikmesriikidel viivitamata keelata igasugune etniline segregatsioon tervishoiuasutustes, sealhulgas seoses emade tervishoiuga; kutsub liikmesriike üles tagama kõigile sundsteriliseerimise ohvritele tõhusad ja õigeaegsed õiguskaitsevahendid, sealhulgas luues tõhusad hüvitusskeemid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab hukka vaenukuriteod ja vaenukõne, samuti diskrimineerimise mis tahes alusel, nagu rass, nahavärvus, etniline või sotsiaalne päritolu, keel, usutunnistus või veendumused, poliitilised seisukohad, vähemuse staatus, puue, seksuaalne sättumus, sooline identiteet ja eneseväljendus või soolised tunnused; kinnitab murelikult, et vihakõne internetis on endiselt valdav ja pakiline küsimus; hoiatab vihkamist õhutavate avalduste ja rassismi eri vormide, näiteks islamofoobia, romavastasuse, antisemitismi ning mustanahaliste ja värviliste inimeste vastu suunatud avalduste sagenemise ja normaliseerimise eest paljudes liikmesriikides, mida võimendavad veelgi äärmuslike liikumiste ja nende retoorika esilekerkimine ning valitsuse esindajad või poliitilised liidrid teatavates liikmesriikides, kes kasutavad vihakõnet, levitades rassistlikku, ksenofoobset ja LGBTI-vastast retoorikat; väljendab muret selle pärast, et ohvrid ei teata vaenukuritegudest, kuna liikmesriikides on kaitsemeetmed ebapiisavad ning ametiasutused ei suuda neid kuritegusid nõuetekohaselt uurida ja nende eest süüdimõistmist saavutada; rõhutab vajadust julgustada ja hõlbustada ohvrite teavitamist vaenukuritegudest või diskrimineerimisest ning pakkuda neile täielikku kaitset ja toetust; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad tagama vaenukuritegude ja vaenukõne tõhusa registreerimise, uurimise ning nende eest vastutusele võtmise ja kohtu alla andmise; kutsub komisjoni ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles jätkama vähemuste vastu suunatud vaenukuritegude ja vaenukõne juhtumite seiret liikmesriikides ning andma neist juhtumitest ja suundumustest korrapäraselt aru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | arvestades, et Euroopa Liidus on rünnatud kristlikke pühakodasid või muul viisil kristlusega seotud paiku, näiteks kirikuid, surnuaedu, monumente ja kujusid, mõistab hukka kõik kristlaste vastased rünnakud ning nõuab kristlaste võrdset kohtlemist Euroopas ja kogu maailmas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde ELi institutsioonide ja asutuste kohustust kohaldada kõigi kodanike suhtes täiel määral õigust mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele ning usutunnistuse või veendumuste, sh filosoofiliste veendumuste alusel diskrimineerimise keeldu nii avalikus kui ka isiklikus elus; kutsub liikmesriike üles kaitsma mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadust ning rakendama tõhusalt selle edendamist ja kaitsmist käsitlevaid ELi suuniseid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab sügavat muret selle pärast, et kuigi fašismi propageerimine on mitmete liikmesriikide siseriikliku õiguse kohaselt keelatud, on mõningates liikmesriikides elavnenud neofašistlikud liikumised ning fašistlike sümbolite ja retoorika kasutamine; väljendab sügavat muret fašismi üha kasvava normaliseerimise pärast ELis; nõuab tungivalt, et liikmesriigid keelustaksid otsustavalt neofašistide ja neonatside rühmitused ning muud natsismi ja fašismi kiitvad ja ülistavad sihtasutused või ühendused; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub liikmesriike üles tagama rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi täieliku rakendamise, et võidelda jätkuva rassismiga mustanahaliste ja värviliste inimeste suhtes, transfoobiaga, romavastasusega, antisemitismiga ja islamofoobiaga; mõistab hukka asjaolu, et rassilised, etnilised, keele- ja usuvähemused seisavad silmitsi struktuurse rassismi, diskrimineerimise, vaenukuritegude ja vaenukõnega, õiguskaitsele juurdepääsu puudumisega ning püsiva sotsiaal-majandusliku ebavõrdsusega sellistes valdkondades nagu eluase, tervishoid, tööhõive ja haridus, mida tuleb pidada oluliseks takistuseks põhiõiguste täielikule kasutamisele ning peamiseks takistuseks kaasamisele ja võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab nõukogu heakskiitu ootava 2008. aasta võrdse kohtlemise direktiivi ettepaneku kiiret vastuvõtmist, et kaotada praegu ELi õigusraamistikus esinev kaitselünk seoses mittediskrimineerimisega vanuse, puude, usutunnistuse või veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel sellistes olulistes valdkondades nagu sotsiaalkaitse, haridus ning kaupade ja teenuste kättesaadavus; kutsub komisjoni üles aktiivselt võitlema segregatsiooni ja diskrimineerimise vastu, sealhulgas algatades rikkumismenetlusi, et tõhustada raamotsuse (teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega) tulemuslikku kohaldamist; tuletab meelde, et nende meetmetega peaksid kaasnema nõuetekohased riiklikud integratsioonistrateegiad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni eesmärk on tagada võrdsed võimalused seoses ligipääsetavuse, osaluse, võrdsuse, tööhõive, hariduse ja koolituse, sotsiaalkaitse, tervishoiu ja ELi välistegevusega; rõhutab, et puuetega inimesed on endiselt ebasoodsas olukorras ja neid diskrimineeritakse seoses tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatusega; rõhutab sellega seoses, kui oluline on juurdepääsetavus avalikus ruumis, puuetega inimeste töölevõtmise miinimumprotsent, kaasava hariduse tagatised, sealhulgas selliste algatuste nagu programmi „Erasmus+“ kättesaadavus, pöörates erilist tähelepanu puuetega naistele ja lastele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub liikmesriike üles tagama laste kaitse igasuguse diskrimineerimise eest haridusvaldkonnas; nõuab eelkõige, et lastele, kelle puue hõlmab keelelise arengu raskusi, näiteks autismispektri häireid, tagataks eriline kaitse, kui nende haridus toimub mitmekeelses keskkonnas, ning et kui perekonnad seda soovivad, võimaldataks neil õppida oma emakeeles; |
| --- | --- |

18.

Vabadused

| 19. | kutsub liikmesriike üles kaitsma ja arendama elujõulist, sõltumatut, pluralistlikku ja vaba meediasektorit; mõistab sellega seoses hukka kõik meetmed, mille eesmärk on vaigistada kriitilist meediat ning õõnestada meediavabadust ja -pluralismi, sealhulgas läbimõeldumatel viisidel, mis tavaliselt ei too kaasa hoiatusteate esitamist Euroopa Nõukogu ajakirjanduse kaitse ja ajakirjanike turvalisuse platvormile; väljendab muret valitsuse kontrolli all olevate organite loomise pärast, mis haldavad suurt osa riigi meediamaastikust, ning avaliku sektori meediaväljaannete kaaperdamise pärast erahuvide teenimiseks; tuletab meelde, et olukorras, kus meediaomand on endiselt väga kontsentreerunud, olgu siis valitsuse või erasektori kätes, kujutab see endast märkimisväärset ohtu meediasisus esindatud teabe ja seisukohtade mitmekesisusele; tuletab meelde, et sõna- ja teabevabadus, sealhulgas loominguvabadus, ning meediavabadus on demokraatia ja õigusriigi alus, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid oma meediaasutuste sõltumatuse; tuletab meelde, et õigus hankida, saada ja levitada teavet ja ideid nii suuliselt, kirjalikult kui ka ajakirjanduse ja kunstiliste väljendusvormide või teiste vahendite kaudu on kunstilise eneseväljenduse vabaduse osa (63); |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde uuriva ajakirjanduse olulist rolli, kes tegutseb demokraatlikus ühiskonnas järelevalve teostajana, tugevdades avalikku järelevalvet poliitiliste osalejate üle, muu hulgas korruptsiooni valdkonnas; mõistab hukka ajakirjanike vastu suunatud vägivalla, ähvarduste ja hirmutamise jätkumise ja sagenemise paljudes liikmesriikides, sealhulgas seoses põhiõiguste rikkumisi käsitleva teabe avalikustamisega, mis toob sageli kaasa enesetsensuuri ja kahjustab kodanike õigust teabele; nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku tugevate ja terviklike mehhanismide kohta, et kaitsta ja tugevdada sõna- ja meediavabadust ning tõhustada ajakirjanike kaitset, muu hulgas tagades meediaomandi läbipaistvuse, võttes vastu kogu ELi hõlmava direktiivi, mis oleks suunatud üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide vastu, luues alalise ELi fondi sõltumatu meedia ja uurivate ajakirjanike jaoks ning luues kiirreageerimismehhanismi ohus olevatele ajakirjanikele; kutsub liikmesriike üles ennetama ja karistama rünnakuid, mis on suunatud oma tööd tegevate uurivate ajakirjanike vastu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab rikkumisest teatajate äärmiselt olulist rolli avaliku huvi tagamisel ning avaliku aruandekohustuse täitmise ja ausa käitumise soodustamisel nii avalikus kui ka erasektoris; kutsub liikmesriike üles võtma kiiremas korras ja täies ulatuses siseriiklikku õigusesse üle direktiivi (EL) 2019/1937 sätted, et maksimeerida direktiivi mõju kohe pärast selle jõustumist; julgustab liikmesriike selliseid meetmeid täiendama, et kaitsta rikkumisest teatajaid ka juhtudel, kui nad teatavad rikkumistest väljaspool ELi õiguse kohaldamisala; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab muret ohu pärast, mida erinevad propaganda ja valeteabe vormid kujutavad sõna- ja väljendusvabadusele ning meedia sõltumatusele, samuti negatiivse mõju pärast, mida need võivad avaldada poliitilise arutelu kvaliteedile ja kodanike osalemisele demokraatlikus ühiskonnas; kutsub komisjoni üles edendama meediapädevuse tugevdamist ja sellesse investeerimist, toetama aktiivselt kvaliteetset ajakirjandust, edendama andmekaitset ning looma läbipaistvama veebikeskkonna, kaitstes samal ajal meediavabadust ja -pluralismi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et poliitiline profileerimine, väärinfo ja teabe manipuleerimine kujutavad endast ohtu ELi demokraatlikele väärtustele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aitama kaasa kriitilise mõtlemise alase hariduse ja koolituse arendamisele, et kodanikud oskaksid kujundada oma arvamust nende riskidega toimetulekuks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et õiguskaitseametnikud peavad oma ülesannete täitmisel austama ja kaitsma inimväärikust ning hoidma alal ja tagama kõigi isikute inimõigusi; rõhutab, et politseijõudude peamine ülesanne on tagada kodanike turvalisus ning meeleavalduste rahumeelne läbiviimine; mõistab hukka õiguskaitseasutuste vägivaldse ja ebaproportsionaalse sekkumise rahumeelsetesse meeleavaldustesse; kutsub liikmesriike üles tagama, et õiguskaitseasutused kasutavad jõudu alati seaduslikult, proportsionaalselt, ainult vajaduse korral ja viimase abinõuna ning et selle juures säästetakse inimelusid ja austatakse inimeste füüsilist puutumatust; kutsub asjaomaseid riiklikke asutusi üles tagama, et arvatavaid või väidetavaid ebaproportsionaalse jõu kasutamise juhtumeid uuritakse läbipaistvalt, erapooletult, sõltumatult ja tulemuslikult ning et süüdlased ei jää karistamata; tuletab meelde, et õiguskaitseasutused vastutavad täielikult oma ülesannete täitmise ning asjaomase õigus- ja tegevusraamistiku järgimise eest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mõistab teravalt hukka kogunemisvabaduse üha suurema piiramise, sh valimiste ajal; kutsub liikmesriike üles hoiduma kogunemisvabaduse küsimuses piiravate seaduste vastuvõtmisest ning ergutab ELi ja liikmesriike astuma edasisi samme kogunemisvabaduse kui põhiõiguse ja demokraatlike protsesside alustala tagamiseks ja kaitsmiseks; kutsub komisjoni üles neid õigusi kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega aktiivselt edendama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde kodanikuühiskonna olulist rolli kodanike huvide esindamisel kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, üleliidulisel ja rahvusvahelisel tasandil; tuletab samuti meelde kodanikuühiskonna tähtsust piisavalt esindamata vähemuste toetamisel ELi lepingu artiklis 2 sätestatud põhimõtete kaitsel ja edendamisel; rõhutab vajadust tagada kodanikuühiskonna organisatsioonidele soodne keskkond, kus nad saavad tegutseda ilma rünnakuteta ja tarbetute või meelevaldsete piiranguteta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on sügavalt mures sõltumatu kodanikuühiskonna, eelkõige naiste õiguste organisatsioonide, LGBTI-organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate tegutsemisruumi jätkuva ahenemise pärast mõnes liikmesriigis, sealhulgas põhjendamatu halduskoormuse, toetava tegevuse järjest väheneva rahastamise ning kogunemis- ja tegevusvabaduse piiramise pärast; mõistab hukka kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamisvõimaluste piiramise, millel on mõnes liikmesriigis süsteemsem aspekt õiguslike ja poliitiliste muudatuste näol ning mis mõjutavad tõsiselt nende tööd ja õiguslikku seisundit; kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles suurendama (õiguste ja väärtuste programmi kaudu, mille rahastamine peaks olema märkimisväärne, nagu Euroopa Parlament on palunud) ELi toetust kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes kaitsevad Euroopa Liidus ELi lepingu artikli 2 kohaseid väärtusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et korrapärane ja põhjalik järelevalve ja analüüs on väga olulised, et mõista kogu Euroopas kodanikuühiskonna ees seisvaid probleeme; kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama oma tulevastesse õigusriigi olukorda käsitlevatesse aastaaruannetesse kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, väljendusvabaduse ja ühinemisvabadusega seotud asjakohased näitajad, esitama tegevuskava kodanikuühiskonna kaitsmiseks ja edendamiseks, sealhulgas võtma vastu suunised väljendusvabaduse, ühinemisvabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse kohaldamise ning ohus olevate inimõiguste kaitsjate kaitse kohta, ning looma nende kaitseks hädaolukorra fondi; peab kiiduväärseks ettepanekut vaadata läbi nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (64), ning toonitab vajadust tugevdada ja laiendada pärast põhjalikku mõjuhindamist ka selle volitusi; ärgitab komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti kasutama Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti koostatud andmeid süstemaatiliselt poliitikakujundamisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunnistab tõsiseid probleeme, mis võivad esile kerkida valdavalt euroskeptilistes kogukondades, eelkõige vägivaldsete poliitiliste vaadetega seotud kogukondades, ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid ergutaksid ELi kodanike, eelkõige noorte aktiivset osalemist ELi küsimustes, et nad saaksid oma arvamusi väljendada demokraatlike kanalite kaudu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab kodanikuhariduse ja kultuuridevahelise dialoogi olulist rolli ELi kodanike arusaamise parandamisel poliitilisest osalusest; ärgitab ELi kodanikke nende õiguste küsimuses harima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et uued meetodid, mille abil kogutakse ja töödeldakse isikuandmeid käitumise prognoosimiseks ja manipuleerimiseks, mõjutavad üha enam miljardite inimeste põhiõigusi ELis ja kogu maailmas, eelkõige õigust eraelu puutumatusele, andmekaitsele, teabele ning meediavabadusele ja -pluralismile; nõuab sellega seoses tungivalt, et erasektori osalejad ja pädevad asutused tagaksid andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate ELi õigusaktide täieliku kohaldamise ning tagaksid, et üksikisikud mõistavad, millal, kuidas ja mis eesmärgil nende isikuandmeid töödeldakse ning kuidas nad saavad esitada oma andmete töötlemise kohta vastuväiteid ja kaebusi, sest see on isikuandmeid ja eraelu puutumatust käsitlevate õiguste kaitseks vajalik; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub Euroopa Komisjonil algatada rikkumismenetlused nende liikmesriikide suhtes, kelle seadusi, millega rakendatakse kehtetuks tunnistatud andmete säilitamise direktiivi, ei ole kehtetuks tunnistatud, et need oleksid kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga (65); |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu võimalikele ohtudele põhivabadustele ja julgeolekule seoses uute tehnoloogiate, eelkõige tehisintellekti süsteemide kasutamisega, sealhulgas ohtudele, mis on seotud õigusega isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele, bioeetikaga seotud muredele seoses tehisintellekti kasutamisega tervishoius ning võimalikule otsesele ja kaudsele diskrimineerimisele ja erapoolikkusele, mis võib eelarvamusi ja marginaliseerumist ning väärinfo levikut veelgi õhutada; juhib tähelepanu sellele, et erapoolikud andmed ning süsteemide kallutatud ülesehitus ja käitamine võib viia selleni, et ka tulemid on vildakad, eriti õiguskaitseasutustega seotud küsimustes, ning seega võivad need süsteemid olemasolevaid ühiskondlikke, inimestevahelisi ja muid eelarvamusi põlistada ning põhjustada diskrimineerimist sotsiaalsete ja majanduslike tegurite, etnilise või rassilise tausta, seksuaalse sättumuse, soo ja puude või muude tegurite alusel; rõhutab, et eraelu puutumatuse ja andmekaitse tagamiseks on uute tehnoloogiate arengut silmas pidades vaja täiendavaid kaitsemeetmeid ning et arvesse tuleb võtta mõju põhiõigustele; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tegelema üha kasvava digilõhega, eriti avaliku halduse ja teenuste küsimuses; rõhutab, et digilõhe mõjutab eriti eakaid ja sotsiaal-majanduslikus mõttes ebasoodsas olukorras inimesi; rõhutab, et tehisintellekti suhtes kasutatav lähenemisviis peaks olema inimkeskne ja tagama, et tehisintellekti süsteemide arendamisel, kasutuselevõtmisel, kasutamisel ja jälgimisel oleksid kesksel kohal inimväärtused, milleks tuleb austada aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi; palub komisjonil esitada seadusandlikud ettepanekud tehisintellekti käsitleva üleeuroopalise kooskõlastatud lähenemisviisi kohta, võttes aluseks komisjoni kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma koostatud usaldusväärse tehisintellekti eetikasuunised; |
| --- | --- |

33.

| 34. | peab tervitatavaks algatusi ja meetmeid, mille eesmärk on tugevdada liikmesriikide vahelist julgeolekualast koostööd ja saavutada ELi tulemuslik reageerimine terrorismile ja julgeolekuohtudele Euroopa Liidus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid omavahel täielikku koostööd ja parandaksid teabe vahetamist omavahel ning ELi justiits- ja siseküsimuste valdkonna asutustega; rõhutab, et võitluses terrorismi vastu on väga oluline pidada kinni põhiõigustest; rõhutab, kui oluline on, et luureteenistuste järelevalvemehhanismid oleksid kooskõlas põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; nõuab, et asjaomased institutsioonid näeksid ette tagatised, mille abil hoida ära täiendav ohvristamine, mida põhjustab alandamine ja ohvri kuvandi ründamine ründajaga seotud ühiskonnarühmade poolt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et diskrimineerimisvastased õigusaktid jäävad iga radikaliseerumise ennetamise ja juba äärmusorganisatsioonide liikmeks saanute deradikaliseerimise strateegia põhikomponendiks; kordab, et liikmesriigid peavad komisjoni jätkuval toetusel parandama oma jõupingutusi radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse ennetamiseks, edendades Euroopa väärtusi, sallivust ja kogukonda; |
| --- | --- |

35.

Rändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste põhiõigused

| 36. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2019. aasta juuni soovitust „Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean“ („Elud säästetud. Õigused kaitstud. Vahemerel pagulaste ja rändajate kaitsel esinevate lünkade kõrvaldamine“); kordab, et ohutud ja seaduslikud rändevõimalused on parim viis inimohvrite vältimiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid intensiivistaksid ümberasustamismeetmeid, looksid ELi saabumiseks humanitaarkoridorid ning näeksid varjupaigataotlejate jaoks ette võimaluse taotleda humanitaarviisat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab ELi välispiiride range haldamise tähtsust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab suurt muret seoses korduvate teadetega, et mõnes liikmesriigis on õiguskaitseametnikud sundinud sisserändajaid jõuga tagasi pöörduma; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seda küsimust uurima ning võtma tõhusaid meetmeid tagamaks, et sellised poliitikameetmed ja tavad kaotatakse, muu hulgas tagades, et olemasolevad riiklikud inimõigustega tegelevad institutsioonid (ombudsmanid, inimõigustega tegelevad riiklikud asutused, riigi ennetusasutused) saavad teha ELi ja rahvusvaheliste organite (Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) toel piirikontrolli üle sõltumatut järelevalvet ning tagades, et ELi raha ei kasutata põhiõiguste rikkumiste põlistamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel täita rahvusvahelist ja ELi õigust, sh põhiõiguste harta sätteid ning luua ulatusliku raamistiku, et võimaldada seadustatud rännet ja mitte sundida migrante kasutama ebaseadusliku rände kanaleid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mõistab hukka asjaolu, et mõned liikmesriigid on kiitnud heaks seadused, poliitika ja tavad, mis kahjustavad pagulaste, varjupaigataotlejate ja rändajate inimõiguste tõhusat kaitset nii maal kui ka merel; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles seadma oma rände- ja varjupaigapoliitika keskmesse rändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste inimõigused ning vastutuse jagamise põhimõtte; väljendab sügavat muret humanitaarolukorra pärast esmase vastuvõtu keskustes; palub komisjonilt kiiresti ettepanekuid, kuidas lahendada Euroopa pinnal asuvates pagulaste ja rändajate vastuvõtukeskustes toimuvaid jõhkraid inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et elude päästmine on juriidiline kohustus, mis tuleneb rahvusvahelisest ja ELi õigusest; mõistab hukka mõnes liikmesriigis kodanikuühiskonna organisatsioonide ja üksikisikute vastu suunatud hirmutamise, vahistamised ja kriminaalmenetlused, mille põhjus on humanitaarabi andmine rändajatele, kelle elu on ohus; kutsub liikmesriike üles tagama, et humanitaarabi andmist ei kriminaliseeritaks kooskõlas välismaalase üle riigipiiri ebaseaduslikku toimetamist tõkestava ÜRO protokolliga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et dokumentideta rändajad peaksid saama sõltumata oma õiguslikust või halduslikust seisundist täielikult kasutada elementaarseid põhiõigusi; tuletab meelde, et naised ja lapsed võivad sattuda olukorda, kus nad on kaitse või ellujäämiseks elementaarse abi saamiseks sunnitud osalema seksuaaltegevuses, ning et selle põhjuseks on sageli puudulik abi, registreerimissüsteemide ja lapse huvidest lähtumise põhimõtte järgimise puudulikkus, perekondade lahutamine või turvaliste ja seaduslike ELi sisenemise võimaluste puudumine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et peaaegu kolmandiku varjupaigataotlejatest moodustavad lapsed, kes on seetõttu eriti kaitsetud; kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama oma jõupingutusi, et vältida saatjata alaealiste inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise ohvriks langemist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | julgustab ELi ja liikmesriike eraldama piisavalt vahendeid, et õõnestada inimkaubanduse võrgustike ja inimsmugeldajate ärimudelit, mis asetab üldjuhul kõige vähem kaitstud rühmad, nagu lapsed ja naised, eluohtlikesse olukordadesse, ning kaitsta paljusid inimesi ohtlikule ja kontrollimatule rändeteele asumise eest, kus nad ei saa ametlikku varjupaigamenetlust kasutada; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kordab, et laste sisserändega seotud kinnipidamine ei ole kunagi lapse huvides kooskõlas pagulasi ja rändajaid käsitleva New Yorgi deklaratsiooniga; kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama meetmeid laste kinnipidamise lõpetamiseks, eelkõige seoses rändega ELi piires, ning töötama välja kogukonnapõhised alternatiivid kinnipidamisele ja seadma prioriteediks integratsiooni, hariduse ja psühholoogilise toe; rõhutab, et saatjata laps on ennekõike laps, kes võib olla ohtu sattunud, ning et liikmesriikide ja Euroopa Liidu juhtmõte selliste lastega tegelemisel peab olema lastekaitse, mitte rändepoliitika, austades seega lapse huvidest lähtumise üldpõhimõtet; |
| --- | --- |

44.

Õigusriik ja korruptsioonivastane võitlus

| 45. | kordab, et korruptsioon kujutab suurt ohtu demokraatiale, õigusriigile ja kõigi kodanike õiglasele kohtlemisele; rõhutab korruptsiooni ja põhiõiguste rikkumise vahelist seost mitmes valdkonnas, nagu kohtusüsteemi sõltumatus, meediavabadus ning ajakirjanike ja rikkumisest teatajate väljendusvabadus, kinnipidamisasutused, juurdepääs sotsiaalsetele õigustele ja inimkaubandus (66); |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles kindlalt võitlema korruptsiooni vastu ning välja töötama tõhusaid vahendeid korruptsiooni ennetamiseks, selle vastu võitlemiseks ja selle eest karistamiseks ning pettuse vastu võitlemiseks, samuti korrapäraselt jälgima avalike vahendite kasutamist; palub komisjonil viivitamata uuesti alustada iga-aastast korruptsioonivastast järelevalvet ja aruandlust ELi institutsioonide ja liikmesriikide kohta; palub kõikidel liikmesriikidel täita GRECO soovitusi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse teeb võimalikuks eelkõige korruptsioon; mõistab teravalt hukka inimkaubanduse suurenemise ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid suurendaksid koostööd ja tõhustaksid võitlust organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kinnitab veel kord parlamendi toetust tõhusa, sõltumatu ja täielikult toimiva Euroopa Prokuratuuri kiirele loomisele, et tugevdada pettusevastast võitlust Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et õigusriik on demokraatia nurgakivi, säilitab võimude lahususe, tagab vastutuse, aitab suurendada usaldust avaliku sektori institutsioonide vastu ning garanteerib seaduslikkuse, õiguskindluse, täidesaatva võimu omavoli keelatuse, kohtusüsteemi sõltumatuse, erapooletuse ja seaduse ees võrdsuse põhimõtete järgimise; rõhutab, et õigusriik ja eelkõige kohtusüsteemi sõltumatus on kodanike põhiõiguste ja -vabaduste kasutamiseks otsustava tähtsusega; juhib tähelepanu sellele, et põhiõiguste harta artikli 47 kohaselt nõuab põhiõigus tõhusale õiguskaitsevahendile juurdepääsu „sõltumatule“ kohtule; rõhutab, et kohtusüsteemi poliitiline mõjutamine või kontroll ning sarnased takistused üksikkohtunike sõltumatusele on sageli viinud selleni, et kohtusüsteem ei suuda täita oma rolli täidesaatva ja seadusandliku võimu harude meelevaldse võimukasutamise sõltumatu kontrollijana; mõistab hukka kohtusüsteemi kasutamise poliitilistel eesmärkidel, millega püütakse poliitilist teisitimõtlemist kahjustada, see ebaseaduslikuks kuulutada ja vaikima sundida; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde olemuslikku seost õigusriigi ja põhiõiguste vahel ning vajadust suurendada kodanike õigustest teavitamise teel teadlikkust ELi lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste hartas sätestatud väärtustest; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mõistab teravalt hukka mõnede liikmesriikide valitsuste püüded nõrgendada võimude lahusust ja kohtusüsteemi sõltumatust; väljendab sügavat muret eelkõige otsuste pärast, mis seavad kahtluse alla Euroopa õiguse ülimuslikkuse, ja kutsub komisjoni üles kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid selliste rünnakute vastu meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub, et komisjon käsitleks väljakuulutatud õigusriigi järgimise läbivaatamise tsükli raames aegsasti kõiki ELi lepingu artikli 2 rikkumisi, eriti neid, mis mõjutavad põhiõigusi; kordab tungivat vajadust ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi järele, mille Euroopa Parlament välja pakkus, sealhulgas iga-aastase sõltumatu, tõenditel põhineva ja mittediskrimineeriva läbivaatamise järele, mille käigus hinnataks, kuidas kõik liikmesriigid järgivad ELi lepingu artiklit 2; rõhutab, et ELi lepingu artikli 2 rikkumised õõnestavad liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust ja muudavad piiriülese õigusalase koostöö paikapidamatuks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | peab kahetsusväärseks, et artikli 7 kohastes käimasolevates menetlustes nõukogus ei tehta edusamme hoolimata komisjoni, ÜRO, OSCE ja Euroopa Nõukogu aruannetest ja avaldustest, mille kohaselt on olukord asjaomastes liikmesriikides halvenenud; kutsub nõukogu üles võtma artikli 7 lõike 1 kohast menetlust käsitlevatel kuulamistel arvesse põhiõiguste, demokraatia ja õigusriigi olukorda; tuletab meelde, et Euroopa Parlamenti ei või nendest käimasolevatest kuulamistest kõrvale jätta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama täielikult ära kõik nende käsutuses olevad vahendid, et tegeleda õigusriigi olulise rikkumise ohuga ja liikuda edasi artikli 7 kohaste käimasolevate menetlustega; juhib tähelepanu sellele, et ELi tegevuse ebatõhusus põhiõiguste kaitsmisel ohustab kogu ELi õigust ja sellel põhinevaid kodanike õigusi ning nõrgendab ELi usaldusväärsust; |
| --- | --- |

54.

Vanglatingimused

| 55. | on mures nõuetele mittevastavate vanglatingimuste pärast mõnedes liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles järgima kinnipidamist käsitlevaid õigusnorme, mis tulenevad rahvusvahelise õiguse allikatest ja Euroopa Nõukogu standarditest; tuletab meelde, et eelvangistus on mõeldud erakorralise meetmena, mida kasutatakse ainult juhtudel, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne, ning võimalikult lühikeseks ajaks, ja peab kahetsusväärseks eelvangistuse jätkuvat ülekasutamist alternatiivsete meetmete asemel, mis ei hõlma vabaduse võtmist; tuletab meelde, et vähekaitstud vangide rühmadel, nagu naised, alaealised, etnilised vähemused, LGBTI-vangid, vaimse tervishoiu vajadustega vangid või raskelt haiged vangid, on erivajadused, mida tuleb arvesse võtta; kutsub komisjoni üles võtma vastu ühised ELi standardid vanglatingimuste kohta, et kaitsta kinnipeetavate õigusi ja edendada kinnipidamisstandardeid ELis; |
| --- | --- |

55.

ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga

| 56. | tuletab meelde ELi lepingu artiklis 6 sätestatud kohustust ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; palub komisjonil võtta vajalikud meetmed, et kõrvaldada juriidilised tõkked, mis takistavad ühinemisprotsessi lõpuleviimist, ning esitada ELi Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise kohta uue lepingu eelnõu; on arvamusel, et protsessi lõpuleviimisega kaasneksid täiendavad kaitsemehhanismid, mis kaitseksid ELi kodanike ja elanike põhiõigusi, ning see annaks inimõiguste jõustamiseks lisamehhanismi, nimelt võimaluse esitada Euroopa Inimõiguste Kohtule kaebusi seoses ELi õigusakte rakendava ELi institutsiooni või liikmesriigi tegevusest tuleneva inimõiguste rikkumisega, mis kuulub konventsiooni kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  ELT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  ELT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(4)  ELT L 305, 26.11.2019, lk 17.

(5)  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId=et&newsId=9378

(7)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=27678&lang=en

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0350.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0033.

(10)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 105.

(11)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

(12)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(13)  https://rm.coe.int/8th-/168094b073

(14)  https://www.coe.int/en/web/anti-human-trafficking/country-monitoring-work

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=ET

(16)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 9.

(17)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 130.

(18)  ELT C 41, 6.2.2020, lk 41.

(19)  https://rm.coe.int/lives-saved-rights-protected-bridging-the-protection-gap-for-refugees-/168094eb87

(20)  https://fra.europa.eu/en/publication/2019/2019-update-ngo-ships-involved-search-and-rescue-mediterranean-and-criminal

(21)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 94.

(22)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 183.

(23)  ELT C 328, 6.9.2016, lk 4.

(24)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 171.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0075.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0229.

(27)  ELT C 41, 6.2.2020, lk 64.

(28)  ELT C 463, 21.12.2018, lk 21.

(29)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 138.

(30)  ELT C 345, 16.10.2020, lk 58.

(31)  ELT C 345, 16.10.2020, lk 22.

(32)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0251.

(33)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0349.

(34)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0128.

(35)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0127.

(36)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0239.

(37)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0058.

(38)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0066.

(39)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0111.

(40)  ELT L 167, 4.7.2018, lk 28.

(41)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0101.

(42)  ELT C 76, 9.3.2020, lk 114.

(43)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0014.

(44)  Hagiavaldus nr 141165/16, 13. juuni 2019. aasta otsus.

(45)  https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-shd-and-others-v-greece-austria-croatia-hungary-northern-macedonia-serbia-and-slovenia

(46)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d

(47)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-EN.asp?fileid=28074&lang=en

(48)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0080.

(49)  Euroopa Komisjoni 2018. aasta aruanne ELi põhiõiguste harta kohaldamise kohta: https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/784b02a4-a1f2-11e9-9d01-01aa75ed71a1

(50)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruanne põhiõiguste kohta 2018. aastal / aruanne põhiõiguste kohta 2019. aastal.

(51)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-frf-2018-chair-statement_en.pdf

(52)  https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/20190390_mh0419039enn_pdf.pdf

(53)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/living-in-a-clean-environment-a-neglected-human-rights-concern-for-all-of-us

(54)  http://www.assembly.coe.int/LifeRay/EGA/Pdf/TextesProvisoires/2019/20190912-ObstetricalViolence-EN.pdf

(55)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-eu-minorities-survey-muslims-selected-findings_en.pdf

(56)  LGBT-vabad tsoonid on kehtestatud Poolas – https://atlasnienawisci.pl/

(57)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/the-right-to-affordable-housing-europe-s-neglected-duty

(58)  https://www.feantsa.org/download/full-report-en1029873431323901915.pdf

(59)  https://rm.coe.int/annual-report-2018-democracy-in-danger-threats-and-attacks-media-freed/1680926453

(60)  Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik. Shrinking space for freedom of peaceful assembly (Rahumeelse kogunemise vabaduse ahenemine). Euroopa Nõukogu, Strasbourg, 2019.

(61)  https://www.iom.int/news/iom-mediterranean-arrivals-reach-110699-2019-deaths-reach-1283-world-deaths-fall

(62)  Vt ka 1974. aasta rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel (SOLASi konventsioon), 1979. aasta rahvusvahelises mereotsingute ja merepääste konventsioonis ja 1989. aasta vara merepääste rahvusvahelises konventsioonis sätestatud kohustusi.

(63)  Euroopa Inimõiguste Kohtu 24. mai 1988. aasta otsus kohtuasjas Müller jt vs. Šveits, punktid 27 ja 33; Euroopa Inimõiguste Kohtu 8. juuli 1999. aasta otsus kohtuasjas Karatas vs. Türgi; Euroopa Inimõiguste Kohtu 22. oktoobri 2007. aasta otsus kohtuasjas Lindon, Otchakovsky-Laurens ja July vs. Prantsusmaa

(64)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

(65)  Otsused liidetud kohtuasjades C-203/15 ja C-698/15 – Tele2 Sverige ning liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12 – Digital Rights Ireland.

(66)  https://rm.coe.int/factsheet-human-rights-and-corruption/16808d9c83

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/126 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/126

---

P9_TA(2020)0329

Inimõiguste halvenev olukord Alžeerias, eelkõige ajakirjaniku Khaled Drareni juhtum

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra halvenemise kohta Alžeerias ja eelkõige ajakirjanik Khaled Drareni juhtumi kohta (2020/2880(RSP))

(2021/C 425/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Alžeeria kohta, eriti 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni vabaduste olukorra kohta Alžeerias (1) ja 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni töötajate õiguste eest võitlejate ja inimõiguste kaitsjate vangistamise kohta Alžeerias (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Alžeeria kohta, eriti 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni vabaduste olukorra kohta Alžeerias (1) ja 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni töötajate õiguste eest võitlejate ja inimõiguste kaitsjate vangistamise kohta Alžeerias (2),

| — | võttes arvesse 15. juuni 2020. aasta ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2019. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. juuni 2020. aasta ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2019. aastal,

| — | võttes arvesse 2020. aasta oktoobris avaldatud Rahvusvahelise Juristide Komisjoni infodokumenti „Flawed and inadequate: Algeria Constitutional Amendment Process“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2020. aasta oktoobris avaldatud Rahvusvahelise Juristide Komisjoni infodokumenti „Flawed and inadequate: Algeria Constitutional Amendment Process“,

| — | võttes arvesse 29. septembri 2020. aasta ühist kirja, millele on alla kirjutanud 31 kohalikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist kodanikuühiskonna organisatsiooni, kes mõistavad hukka Alžeeria kodanikuühiskonna mahasurumise, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. septembri 2020. aasta ühist kirja, millele on alla kirjutanud 31 kohalikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist kodanikuühiskonna organisatsiooni, kes mõistavad hukka Alžeeria kodanikuühiskonna mahasurumise,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste esindajate 2020. aasta 30. märtsi ja 16. septembri vahel Alžeeria valitsusele saadetud nelja teatist inimõiguste kaitsjate ja rahumeelsete aktivistide meelevaldse ja vägivaldse vahistamise, ebaõiglaste kohtuprotsesside ja tagakiusamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste esindajate 2020. aasta 30. märtsi ja 16. septembri vahel Alžeeria valitsusele saadetud nelja teatist inimõiguste kaitsjate ja rahumeelsete aktivistide meelevaldse ja vägivaldse vahistamise, ebaõiglaste kohtuprotsesside ja tagakiusamise kohta,

| — | võttes arvesse ELi-Alžeeria assotsieerimislepingut, eriti selle artiklit 2, milles on sätestatud, et demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamine peab olema lepingu oluline osa ning sellest tuleks lähtuda lepinguosaliste sise- ja välispoliitikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Alžeeria assotsieerimislepingut, eriti selle artiklit 2, milles on sätestatud, et demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamine peab olema lepingu oluline osa ning sellest tuleks lähtuda lepinguosaliste sise- ja välispoliitikas,

| — | võttes arvesse ELi ja Alžeeria assotsiatsiooninõukogu 11. istungjärku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Alžeeria assotsiatsiooninõukogu 11. istungjärku,

| — | võttes arvesse ühiseid partnerluse prioriteete muudetud Euroopa naabruspoliitikas, mille Alžeeria ja Euroopa Liit võtsid vastu 13. märtsil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühiseid partnerluse prioriteete muudetud Euroopa naabruspoliitikas, mille Alžeeria ja Euroopa Liit võtsid vastu 13. märtsil 2017,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2020 järeldusi ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024) kohta ning eelkõige ELi inimõiguste kaitsjate mehhanismi, mis loodi ajakirjanike ja meediatöötajate kaitseks ja toetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2020 järeldusi ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024) kohta ning eelkõige ELi inimõiguste kaitsjate mehhanismi, mis loodi ajakirjanike ja meediatöötajate kaitseks ja toetamiseks,

| — | võttes arvesse Alžeeria karistusseadustikku, eriti selle artikleid 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, artikli 144a lõiget 2, artikleid 146 ja 196a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Alžeeria karistusseadustikku, eriti selle artikleid 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, artikli 144a lõiget 2, artikleid 146 ja 196a,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid, surmanuhtlust, piinamist ning muud julma, ebainimlikku või inimväärikust alandavat kohtlemist ja karistamist ning väljendusvabadust internetis ja mujal käsitlevaid ELi suuniseid ning ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid, surmanuhtlust, piinamist ning muud julma, ebainimlikku või inimväärikust alandavat kohtlemist ja karistamist ning väljendusvabadust internetis ja mujal käsitlevaid ELi suuniseid ning ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ja lapse õiguste konventsiooni, millest kõik neli on ELi liikmesriigid ja Alžeeria ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ja lapse õiguste konventsiooni, millest kõik neli on ELi liikmesriigid ja Alžeeria ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelevas ÜRO töörühmas vastu võetud arvamust 7/2020 Fadel Breika kinnipidamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelevas ÜRO töörühmas vastu võetud arvamust 7/2020 Fadel Breika kinnipidamise kohta,

| — | võttes arvesse Alžeeria inimõiguste olukorra kolmandat üldist korrapärast läbivaatamist, mis võeti vastu ÜRO Inimõiguste Nõukogu 36. istungjärgul 21. ja 22. septembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Alžeeria inimõiguste olukorra kolmandat üldist korrapärast läbivaatamist, mis võeti vastu ÜRO Inimõiguste Nõukogu 36. istungjärgul 21. ja 22. septembril 2017,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Piirideta Reporterite koostatud 2020. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Piirideta Reporterite koostatud 2020. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ning ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ning ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Alžeeria koges 2019. aasta veebruaris enneolematut protestiliikumist (Hirak) reaktsioonina väljavaatele, et tolleaegne president Abdelaziz Bouteflika saab mandaadi viiendaks ametiajaks; arvestades, et reedeti ja teisipäeviti toimusid kogu riigis korrapäraselt rahumeelsed meeleavaldused valitsuse korruptsiooni vastu ning seal nõuti kodanike riiki, sõltumatut kohtusüsteemi, demokraatlikke reforme, läbipaistvust ja kaasavat raamistikku vabadeks valimisteks valmistumiseks, kusjuures need meeleavaldused jätkusid kogu aasta vältel, sealhulgas valimisprotsessi ajal; arvestades, et need olulised iganädalased meeleavaldused peatati COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aasta märtsis vabatahtlikult, kuigi protestiliikumine on sotsiaalmeedias jätkunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Alžeeria koges 2019. aasta veebruaris enneolematut protestiliikumist (Hirak) reaktsioonina väljavaatele, et tolleaegne president Abdelaziz Bouteflika saab mandaadi viiendaks ametiajaks; arvestades, et reedeti ja teisipäeviti toimusid kogu riigis korrapäraselt rahumeelsed meeleavaldused valitsuse korruptsiooni vastu ning seal nõuti kodanike riiki, sõltumatut kohtusüsteemi, demokraatlikke reforme, läbipaistvust ja kaasavat raamistikku vabadeks valimisteks valmistumiseks, kusjuures need meeleavaldused jätkusid kogu aasta vältel, sealhulgas valimisprotsessi ajal; arvestades, et need olulised iganädalased meeleavaldused peatati COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aasta märtsis vabatahtlikult, kuigi protestiliikumine on sotsiaalmeedias jätkunud;

| B. | arvestades, et pärast president Bouteflika tagasiastumist 2. aprillil 2019 vastusena Hiraki liikumisele ja pärast sellele järgnenud valimiste edasilükkamist kahel korral, milles sõjaväelisel juhtkonnal oli oluline roll, korraldas Alžeeria 12. detsembril 2019 presidendivalimised, mille tulemusel sai presidendiks endine peaminister Abdelmadjid Tebboune; arvestades, et Hiraki liikumine kritiseeris kandidaatide nimekirja sidemete eest endise administratsiooniga ja boikoteeris valimisi, kusjuures ametlik valimisaktiivsus oli alla 40 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast president Bouteflika tagasiastumist 2. aprillil 2019 vastusena Hiraki liikumisele ja pärast sellele järgnenud valimiste edasilükkamist kahel korral, milles sõjaväelisel juhtkonnal oli oluline roll, korraldas Alžeeria 12. detsembril 2019 presidendivalimised, mille tulemusel sai presidendiks endine peaminister Abdelmadjid Tebboune; arvestades, et Hiraki liikumine kritiseeris kandidaatide nimekirja sidemete eest endise administratsiooniga ja boikoteeris valimisi, kusjuures ametlik valimisaktiivsus oli alla 40 %;

| C. | arvestades, et alates 2019. aasta suvest on sagenenud rahumeelsete Hiraki aktivistide ja ametiühinguaktivistide ning ajakirjanike poliitiline vahistamine ja meelevaldne kinnipidamine, millega rikutakse põhiõigusi õiglasele kohtulikule arutamisele ja nõuetekohasele menetlusele; arvestades, et Bouteflika valitsuse tegevuse ametlikule lõpule vaatamata karmistuvad jätkuvalt sõltumatu meedia (mida süüdistatakse sageli salasepitsustes välisriikidega riikliku julgeoleku kahjustamiseks) tsenseerimine, kohtuprotsessid ja range karistamine; arvestades, et COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud julgeolekupiirangud aitasid kaasa rangemale kontrollile ning võimud kasutavad neid selleks, et veelgi piirata kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, piirata rahumeelset teisitimõtlemist ning takistada sõna- ja väljendusvabadust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 2019. aasta suvest on sagenenud rahumeelsete Hiraki aktivistide ja ametiühinguaktivistide ning ajakirjanike poliitiline vahistamine ja meelevaldne kinnipidamine, millega rikutakse põhiõigusi õiglasele kohtulikule arutamisele ja nõuetekohasele menetlusele; arvestades, et Bouteflika valitsuse tegevuse ametlikule lõpule vaatamata karmistuvad jätkuvalt sõltumatu meedia (mida süüdistatakse sageli salasepitsustes välisriikidega riikliku julgeoleku kahjustamiseks) tsenseerimine, kohtuprotsessid ja range karistamine; arvestades, et COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud julgeolekupiirangud aitasid kaasa rangemale kontrollile ning võimud kasutavad neid selleks, et veelgi piirata kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, piirata rahumeelset teisitimõtlemist ning takistada sõna- ja väljendusvabadust;

| D. | arvestades, et Alžeerias praegu toimuvate repressioonide taustal väidetakse üha rohkem, et politseijaoskondades ja Alžiiris sisejulgeoleku peadirektoraadis tegeldakse piinamisega, näiteks vang Walid Nekkiche juhtumi puhul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Alžeerias praegu toimuvate repressioonide taustal väidetakse üha rohkem, et politseijaoskondades ja Alžiiris sisejulgeoleku peadirektoraadis tegeldakse piinamisega, näiteks vang Walid Nekkiche juhtumi puhul;

| E. | arvestades, et ÜRO erimenetluste esindajad saatsid 2020. aasta 30. märtsi ja 16. aprilli vahel Alžeeria valitsusele kolm teatist inimõiguste kaitsjate ja rahumeelsete aktivistide meelevaldse ja vägivaldse vahistamise, ebaõiglaste kohtuprotsesside ja tagakiusamise kohta ning 27. augustil 2020 saadeti neljas teatis Mohamed Khaled Drareni kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO erimenetluste esindajad saatsid 2020. aasta 30. märtsi ja 16. aprilli vahel Alžeeria valitsusele kolm teatist inimõiguste kaitsjate ja rahumeelsete aktivistide meelevaldse ja vägivaldse vahistamise, ebaõiglaste kohtuprotsesside ja tagakiusamise kohta ning 27. augustil 2020 saadeti neljas teatis Mohamed Khaled Drareni kohta;

| F. | arvestades, et TV5 Monde’i korrespondent, Piirideta Reporterite esindaja ja uudisteportaali Casbah Tribune direktor Mohamed Khaled Drareni mõisteti 2020. aasta augustis kolmeks aastaks vangi ja talle määrati 50 000 Alžeeria dinaari suurune trahv Alžiiris meeleavaldajaid rünnanud politsei filmimise eest; arvestades, et tema vastu esitatud ametlikud süüdistused olid „relvastamata kogunemise õhutamine“ ja „riigi territooriumi terviklikkuse kahjustamine“; arvestades, et 15. septembril 2020 vähendati tema karistust apellatsiooni korras kahe aastani; arvestades, et 16. septembril 2020 mõistsid ÜRO erimenetluste eriraportöörid ja töörühm kõige karmimalt hukka talle määratud vanglakaristuse, kutsusid Alžeeria võime üles tagama tema viivitamatu vabastamise ning nimetasid tema süüdimõistmist väljendus-, rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse selgeks rikkumiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et TV5 Monde’i korrespondent, Piirideta Reporterite esindaja ja uudisteportaali Casbah Tribune direktor Mohamed Khaled Drareni mõisteti 2020. aasta augustis kolmeks aastaks vangi ja talle määrati 50 000 Alžeeria dinaari suurune trahv Alžiiris meeleavaldajaid rünnanud politsei filmimise eest; arvestades, et tema vastu esitatud ametlikud süüdistused olid „relvastamata kogunemise õhutamine“ ja „riigi territooriumi terviklikkuse kahjustamine“; arvestades, et 15. septembril 2020 vähendati tema karistust apellatsiooni korras kahe aastani; arvestades, et 16. septembril 2020 mõistsid ÜRO erimenetluste eriraportöörid ja töörühm kõige karmimalt hukka talle määratud vanglakaristuse, kutsusid Alžeeria võime üles tagama tema viivitamatu vabastamise ning nimetasid tema süüdimõistmist väljendus-, rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse selgeks rikkumiseks;

| G. | arvestades, et Mohamed Khaled Drareni kajastas kaks korda nädala toimunud Hiraki proteste alates nende algusest 2019. aasta veebruaris; arvestades, et ta paljastas selle, et Alžeeria valitsus surus karmilt maha rahumeelsed kogunemised ja väljendusvabaduse, mis tõi kaasa tema kinnipidamise, ülekuulamise ja hirmutamise Hiraki meeleavalduste kajastamise eest kolmel korral enne süüdimõistmist, konkreetselt 14. mail 2019, 9. augustil 2019 ja 9. jaanuaril 2020, ning valitsuse ametnike kahel korral tehtud altkäemaksukatsed; arvestades, et talle öeldi, et viimane kinnipidamine oli viimane hoiatus enne tema suunamist kohtusüsteemi; arvestades, et Mohamed Khaled Drareni vahistati 7. märtsil 2020 Hiraki meeleavalduse ajal; arvestades, et Drareni vabastati 10. märtsil 2020, kuid vahistati uuesti 27. märtsil 2020; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Mohamed Khaled Drareni kajastas kaks korda nädala toimunud Hiraki proteste alates nende algusest 2019. aasta veebruaris; arvestades, et ta paljastas selle, et Alžeeria valitsus surus karmilt maha rahumeelsed kogunemised ja väljendusvabaduse, mis tõi kaasa tema kinnipidamise, ülekuulamise ja hirmutamise Hiraki meeleavalduste kajastamise eest kolmel korral enne süüdimõistmist, konkreetselt 14. mail 2019, 9. augustil 2019 ja 9. jaanuaril 2020, ning valitsuse ametnike kahel korral tehtud altkäemaksukatsed; arvestades, et talle öeldi, et viimane kinnipidamine oli viimane hoiatus enne tema suunamist kohtusüsteemi; arvestades, et Mohamed Khaled Drareni vahistati 7. märtsil 2020 Hiraki meeleavalduse ajal; arvestades, et Drareni vabastati 10. märtsil 2020, kuid vahistati uuesti 27. märtsil 2020;

| H. | arvestades, et tema esimese vahistamise päeval võeti vahi alla üle 20 muu rahumeelse meeleavaldaja; arvestades, et kaks vahistatut peeti kinni Tamasikti lipu kandmise eest; arvestades, et Hiraki meeleavaldustel kasutatakse laialdaselt Tamasikti lippu; arvestades, et kindral Ahmed Gaid Salah keelas 2019. aasta juunis selle lipu kasutamise; arvestades, et viimastel kuudel on endise režiimi ametnikud alustanud laimukampaaniat Kabiilia piirkonna tamasikti enamusega elanikkonna vastu, mis võib viia etniliste lõhedeni Hiraki liikumises; arvestades, et tamasikti ja Hiraki aktiviste, sealhulgas Yacine Mebarki ähvardab jätkuvalt meelevaldne vahistamine usuliste ja poliitiliste eriarvamuste väljendamise eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tema esimese vahistamise päeval võeti vahi alla üle 20 muu rahumeelse meeleavaldaja; arvestades, et kaks vahistatut peeti kinni Tamasikti lipu kandmise eest; arvestades, et Hiraki meeleavaldustel kasutatakse laialdaselt Tamasikti lippu; arvestades, et kindral Ahmed Gaid Salah keelas 2019. aasta juunis selle lipu kasutamise; arvestades, et viimastel kuudel on endise režiimi ametnikud alustanud laimukampaaniat Kabiilia piirkonna tamasikti enamusega elanikkonna vastu, mis võib viia etniliste lõhedeni Hiraki liikumises; arvestades, et tamasikti ja Hiraki aktiviste, sealhulgas Yacine Mebarki ähvardab jätkuvalt meelevaldne vahistamine usuliste ja poliitiliste eriarvamuste väljendamise eest;

| I. | arvestades, et Hiraki meeleavaldustel nõuti avalikku ruumi tagasi kodanikele; arvestades, et eelkõige pärast seda, kui Hiraki liikumine kolis COVID-19 leviku tõkestamiseks internetti, on väljendusvabaduse piiranguid ja ajakirjanikele kehtestatud piiranguid karmistatud, eelkõige veebisaitide blokeerimise, teleprogrammide tsenseerimise ning oma vaateid sotsiaalmeedias väljendanud ajakirjanike, meediajuhtide ja meeleavaldajate kinnipidamise ja ahistamisega, kusjuures 2020. aasta aprillis ja mais tehti Alžeeria võrkudes kättesaamatuks vähemalt kuus veebiuudiste veebisaiti; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hiraki meeleavaldustel nõuti avalikku ruumi tagasi kodanikele; arvestades, et eelkõige pärast seda, kui Hiraki liikumine kolis COVID-19 leviku tõkestamiseks internetti, on väljendusvabaduse piiranguid ja ajakirjanikele kehtestatud piiranguid karmistatud, eelkõige veebisaitide blokeerimise, teleprogrammide tsenseerimise ning oma vaateid sotsiaalmeedias väljendanud ajakirjanike, meediajuhtide ja meeleavaldajate kinnipidamise ja ahistamisega, kusjuures 2020. aasta aprillis ja mais tehti Alžeeria võrkudes kättesaamatuks vähemalt kuus veebiuudiste veebisaiti;

| J. | arvestades, et ajavahemikul 2020. aasta märtsist juunini vahistati õiguste eest võitlevate kohalike rühmituste hinnangul meelevaldselt vähemalt 200 inimest selle eest, et nad väljendasid oma arvamust või toetasid väidetavalt Hiraki liikumist; arvestades, et kinnipeetavate vabastamise riiklik komitee (CNLD) dokumenteeris 17. novembri 2019. aasta seisuga vähemalt 91 meelsusvangi, keda veel augusti lõpus oli 44, kusjuures paljud neist viibisid tähtajatult eelvangistuses; arvestades, et COVID-19 puhangu oht vanglates kujutab poliitiliste vaadete väljendamise eest kinnipeetavatele lisaohtu; arvestades, et 25. märtsil 2020. aastal nõudis ÜRO inimõiguste ülemvolinik Michelle Bachelet COVID-19 pandeemia kontekstis poliitvangide ja kriitiliste vaadete avaldamise eest kinni peetud isikute vabastamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajavahemikul 2020. aasta märtsist juunini vahistati õiguste eest võitlevate kohalike rühmituste hinnangul meelevaldselt vähemalt 200 inimest selle eest, et nad väljendasid oma arvamust või toetasid väidetavalt Hiraki liikumist; arvestades, et kinnipeetavate vabastamise riiklik komitee (CNLD) dokumenteeris 17. novembri 2019. aasta seisuga vähemalt 91 meelsusvangi, keda veel augusti lõpus oli 44, kusjuures paljud neist viibisid tähtajatult eelvangistuses; arvestades, et COVID-19 puhangu oht vanglates kujutab poliitiliste vaadete väljendamise eest kinnipeetavatele lisaohtu; arvestades, et 25. märtsil 2020. aastal nõudis ÜRO inimõiguste ülemvolinik Michelle Bachelet COVID-19 pandeemia kontekstis poliitvangide ja kriitiliste vaadete avaldamise eest kinni peetud isikute vabastamist;

| K. | arvestades, et alates 2020. aasta jaanuarist on aktivistid, eelkõige Feminicides-dz, registreerinud 41 feminitsiidi; arvestades, et 2020. aastal on naiste õiguste eest seisvad liikumised intensiivistanud naiste vastu suunatud sageneva vägivalla ja feminitsiidide arvu avalikku hukkamõistu ning nõudnud kehtivate seaduste, eelkõige perekonnaseadustiku ja mitmete karistusseadustiku artiklite läbivaatamist, et tagada naiste ja meeste täielik võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et alates 2020. aasta jaanuarist on aktivistid, eelkõige Feminicides-dz, registreerinud 41 feminitsiidi; arvestades, et 2020. aastal on naiste õiguste eest seisvad liikumised intensiivistanud naiste vastu suunatud sageneva vägivalla ja feminitsiidide arvu avalikku hukkamõistu ning nõudnud kehtivate seaduste, eelkõige perekonnaseadustiku ja mitmete karistusseadustiku artiklite läbivaatamist, et tagada naiste ja meeste täielik võrdõiguslikkus;

| L. | arvestades, et Alžeeria võttis 2020. aasta aprillis seadusega 20-06 vastu ka karistusseadustiku muudatused, millega piiratakse veelgi selliste põhiõiguste kasutamist nagu ajakirjandusvabadus, väljendusvabadus ja ühinemisvabadus ning muudetakse see kriminaalkorras karistatavaks põhjusel, et tegemist on „valeuudistega“, mis õõnestavad Alžeeria riiki; arvestades, et Alžeeria võimud kasutavad üha enam karistusseadustiku ebamääraseid artikleid, sealhulgas neid, mis lisati 2020. aasta aprillis, et esitada süüdistus inimestele, kes kasutavad oma õigust arvamus- ja väljendusvabadusele ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise õigust; arvestades, et esmakordse rikkumise eest on karistuse maksimummäär viis aastat vangistust, kui rikkumine on toime pandud „rahvatervisega seotud liikumispiirangute ajal või loodus-, bioloogilise või tehnoloogilise katastroofi või mis tahes muu katastroofi ajal“; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Alžeeria võttis 2020. aasta aprillis seadusega 20-06 vastu ka karistusseadustiku muudatused, millega piiratakse veelgi selliste põhiõiguste kasutamist nagu ajakirjandusvabadus, väljendusvabadus ja ühinemisvabadus ning muudetakse see kriminaalkorras karistatavaks põhjusel, et tegemist on „valeuudistega“, mis õõnestavad Alžeeria riiki; arvestades, et Alžeeria võimud kasutavad üha enam karistusseadustiku ebamääraseid artikleid, sealhulgas neid, mis lisati 2020. aasta aprillis, et esitada süüdistus inimestele, kes kasutavad oma õigust arvamus- ja väljendusvabadusele ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise õigust; arvestades, et esmakordse rikkumise eest on karistuse maksimummäär viis aastat vangistust, kui rikkumine on toime pandud „rahvatervisega seotud liikumispiirangute ajal või loodus-, bioloogilise või tehnoloogilise katastroofi või mis tahes muu katastroofi ajal“;

| M. | arvestades, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi mahasurumise kontekstis on Alžeeria võimud edendanud põhiseaduse ülalt alla läbivaatamise protsessi, mis väidetavalt on osa president Tebboune valimislubadusest ehitada Hiraki meeleavaldustele reageerides uus Alžeeria, kuid sellel protsessil puudub Alžeeria ühiskonnas laialdane toetus ning sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid on seda kritiseerinud, kuna rikutakse selliseid põhiseaduse koostamise protsessi rahvusvahelisi standardeid nagu kaasamine, osalus, läbipaistvus ja suveräänsus; arvestades, et samal ajal toimunud kodanikuühiskonna aktivistide ja ajakirjanike massiline vahistamine kahjustas täielikult põhiseaduse muutmise protsessi legitiimsust avalikkuse silmis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi mahasurumise kontekstis on Alžeeria võimud edendanud põhiseaduse ülalt alla läbivaatamise protsessi, mis väidetavalt on osa president Tebboune valimislubadusest ehitada Hiraki meeleavaldustele reageerides uus Alžeeria, kuid sellel protsessil puudub Alžeeria ühiskonnas laialdane toetus ning sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid on seda kritiseerinud, kuna rikutakse selliseid põhiseaduse koostamise protsessi rahvusvahelisi standardeid nagu kaasamine, osalus, läbipaistvus ja suveräänsus; arvestades, et samal ajal toimunud kodanikuühiskonna aktivistide ja ajakirjanike massiline vahistamine kahjustas täielikult põhiseaduse muutmise protsessi legitiimsust avalikkuse silmis;

| N. | arvestades, et Alžeeria korraldas 1. novembril 2020 rahvahääletuse põhiseaduse läbivaatamise üle, mis hõlmas ka presidendile kahe ametiaja piirangu seadmist; arvestades, et osalus rahvahääletusel oli madalaim pärast Alžeeria iseseisvumist 1962. aastal, ametlikult 23,7 %; arvestades, et uue põhiseaduse kiitis ametlikult heaks 66,8 % valijatest; arvestades, et uus põhiseadus on ratifitseerimise ootel, sest oodatakse presidendi tagasipöördumist Alžeeriasse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Alžeeria korraldas 1. novembril 2020 rahvahääletuse põhiseaduse läbivaatamise üle, mis hõlmas ka presidendile kahe ametiaja piirangu seadmist; arvestades, et osalus rahvahääletusel oli madalaim pärast Alžeeria iseseisvumist 1962. aastal, ametlikult 23,7 %; arvestades, et uue põhiseaduse kiitis ametlikult heaks 66,8 % valijatest; arvestades, et uus põhiseadus on ratifitseerimise ootel, sest oodatakse presidendi tagasipöördumist Alžeeriasse;

| O. | arvestades, et Alžeeria põhiseaduses säilitatakse ajakirjandusvabaduse tingimuslikkus, sest ajakirjandusvabadus on ametlikult sätestatud muudetud põhiseaduse artiklis 54, tingimusel et austatakse „riigi traditsioone ning usulisi, moraalseid ja kultuurilisi väärtusi“; arvestades, et sellised ajakirjandusvabaduse piirangud rikuvad kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Alžeeria on ratifitseerinud; arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee üldises märkuses nr 34 on öeldud, et ühtegi meediakanalit ei saa karistada poliitilise või sotsiaalse süsteemi kritiseerimise eest; arvestades, et läbivaatamise käigus tehti ka ohtlik muudatus, mis seisneb sõjaväe poliitilise rolli ja poliitiliste volituste põhiseaduslikuks muutmises; arvestades, et põhiseaduse reformiga säilitatakse samuti presidendi ülemvõim kõigi institutsioonide, sealhulgas kohtusüsteemi üle; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Alžeeria põhiseaduses säilitatakse ajakirjandusvabaduse tingimuslikkus, sest ajakirjandusvabadus on ametlikult sätestatud muudetud põhiseaduse artiklis 54, tingimusel et austatakse „riigi traditsioone ning usulisi, moraalseid ja kultuurilisi väärtusi“; arvestades, et sellised ajakirjandusvabaduse piirangud rikuvad kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Alžeeria on ratifitseerinud; arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee üldises märkuses nr 34 on öeldud, et ühtegi meediakanalit ei saa karistada poliitilise või sotsiaalse süsteemi kritiseerimise eest; arvestades, et läbivaatamise käigus tehti ka ohtlik muudatus, mis seisneb sõjaväe poliitilise rolli ja poliitiliste volituste põhiseaduslikuks muutmises; arvestades, et põhiseaduse reformiga säilitatakse samuti presidendi ülemvõim kõigi institutsioonide, sealhulgas kohtusüsteemi üle;

| P. | arvestades, et riiklik kohtunike liit (SNM) on mõistnud hukka eelvangistuse ulatusliku ja kuritarvitusliku kasutamise Alžeeria võimude poolt; arvestades, et kohtunike suhtes kohaldati nende ametitegevuses sanktsioone pärast rahumeelsete aktivistide õigeksmõistmist või pärast seda, kui nad nõudsid, et austataks kohtuvõimu sõltumatust täidesaatvast võimust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et riiklik kohtunike liit (SNM) on mõistnud hukka eelvangistuse ulatusliku ja kuritarvitusliku kasutamise Alžeeria võimude poolt; arvestades, et kohtunike suhtes kohaldati nende ametitegevuses sanktsioone pärast rahumeelsete aktivistide õigeksmõistmist või pärast seda, kui nad nõudsid, et austataks kohtuvõimu sõltumatust täidesaatvast võimust;

| Q. | arvestades, et 2020. aastal on Alžeeria ühenduse Piirideta Reporterid koostatavas maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 146. kohal, viis kohta madalamal 2019. aasta tasemest ja 27 kohta madalamal 2015. aasta tasemest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2020. aastal on Alžeeria ühenduse Piirideta Reporterid koostatavas maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 146. kohal, viis kohta madalamal 2019. aasta tasemest ja 27 kohta madalamal 2015. aasta tasemest;

| R. | arvestades, et Alžeeria on Euroopa naabruspoliitika raames Euroopa Liidu oluline partner, kuna liidul on riigis ja piirkonnas olulised poliitilised, majanduslikud ja inimestevahelised huvid; arvestades, et ELi ja Alžeeria partnerluse prioriteedid on tiivustatud ühisest püüdlusest selliste universaalsete väärtuste poole nagu demokraatia, õigusriik ja inimõigused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Alžeeria on Euroopa naabruspoliitika raames Euroopa Liidu oluline partner, kuna liidul on riigis ja piirkonnas olulised poliitilised, majanduslikud ja inimestevahelised huvid; arvestades, et ELi ja Alžeeria partnerluse prioriteedid on tiivustatud ühisest püüdlusest selliste universaalsete väärtuste poole nagu demokraatia, õigusriik ja inimõigused;

| 1. | mõistab teravalt hukka Alžeeria ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate, ametiühingutegelaste, juristide, kodanikuühiskonna ja rahumeelsete aktivistide üha sagenevad meelevaldsed ja ebaseaduslikud vahistamised, kinnipidamised ja kohtuliku ahistamise, mis ei ole jätnud mingit ruumi poliitiliseks dialoogiks põhiseaduse ebademokraatliku läbivaatamise ning väljendus-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse kasutamise teemal; mõistab hukka erakorraliste meetmete võtmise COVID-19 pandeemia kontekstis ja ettekäändel, et piirata Alžeeria rahva põhiõigusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Alžeeria ametivõime üles viivitamata ja tingimusteta vabastama Mohamed Khaled Drareni ja kõik isikud, keda peetakse kinni ja süüdistatakse väljendusvabaduse (nii internetis kui ka väljaspool seda) ning kogunemis- ja ühinemisvabaduse õiguse kasutamise eest, sealhulgas Yacine Mebarki, Abdellah Benaoum, Mohamed Tadjadit, Abdelkrim Zeghileche, Walid Kechida, Brahim Laalami, Aissa Chouha, Zoheir Kaddam, Walid Nekkiche, Nourreddine Khimoud ja Hakim Addad; kordab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ üleskutset vabastada COVID-19 pandeemiat arvestades kiiresti kõik poliitvangid ja eriarvamuste väljendamise eest kinnipeetavad; kutsub Alžeeria võime üles vabastama blokeeringust meediakanalid ning lõpetama poliitiliste aktivistide, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate ning kõigi teisitimõtlejate või valitsuse kritiseerijate vahistamise ja kinnipidamise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab, et täielikult demokraatliku poliitilise ülemineku jaoks on äärmiselt oluline väljendusvabadus, sealhulgas ajakirjanike ja kodanikuajakirjanike vabadus teatada meeleavaldustest või muul viisil väljendada rahulolematust valitsuse või valitsusega seotud institutsioonide või üksikisikutega ning neid analüüsida ja kommenteerida; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab solidaarsust kõigi Alžeeria kodanikega – erineva geograafilise, sotsiaal-majandusliku ja etnilise taustaga naiste ja meestega – kes on alates 2019. aasta veebruarist rahumeelselt meelt avaldanud, et nõuda tsiviilkontrolli all riiki, rahva suveräänsust, õigusriigi põhimõtte austamist, sotsiaalset õiglust ja soolist võrdõiguslikkust; kutsub Alžeeria võime üles võtma asjakohaseid meetmeid korruptsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab oma üleskutset Alžeeria võimudele teha lõpp kriitiliste ajakirjanike, blogijate, inimõiguste kaitsjate, juristide ja aktivistide igasugusele hirmutamisele, kohtulikule ahistamisele, kriminaliseerimisele või meelevaldsele vahistamisele ja kinnipidamisele ning võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada ja kindlustada Alžeeria põhiseaduse ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga (mille Alžeeria on ratifitseerinud) tagatud õigus väljendusvabadusele, ühinemise ja rahumeelse kogunemise vabadusele, meediavabadusele ning mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadusele; mõistab hukka mis tahes vormis ülemäärase jõu kasutamise õiguskaitseametnike poolt, et ajada laiali rahumeelseid meeleavaldajaid; kordab oma üleskutset Alžeeria võimudele viia läbi õiguskaitseametike ülemäärase jõu kasutamise kõikide juhtumite sõltumatu uurimine ja võtta kõik kuritegude toimepanijad vastutusele; kutsub Alžeeria võime üles täitma ÜRO piinamisvastasest konventsioonist tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et pärast seda, kui Euroopa Parlament võttis vastu oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni, on ajutiselt vabadusse lastud mõned poliitilised aktivistid, näiteks opositsiooni esindaja Karim Tabbou, Mustapha Bendjema ja Khaled Tazaghart; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Alžeeria võimud tagaksid sellise vaba kodanikuühiskonna tegutsemisruumi loomise, mis võimaldab tõelist poliitilist dialoogi ega kriminaliseeri põhivabadusi, ning võtaksid vastu uusi õigusakte, mis on täielikult kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ega näe ette erandeid, mis on ebaseaduslikud rahvusvahelise õiguse, eelkõige Alžeeria poolt ratifitseeritud konventsioonide, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide alusel; rõhutab, et see vaba kodanikuühiskonna tegutsemisruum on demokraatliku ja tsiviilisikute juhitava Alžeeria eeltingimus; taunib asjaolu, et välisriikide reporterid seisavad riigis töötamiseks pressiviisade hankimisel endiselt silmitsi administratiivsete tõkete ja takistustega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et demokraatia põhimõtete ja inimõiguste ülddeklaratsiooniga kehtestatud põhiõiguste austamine on ELi-Alžeeria 2005. aasta assotsieerimislepingu üks oluline osa; rõhutab, et käimasolev poliitiline üleminek peab tagama alžeerlastele, sealhulgas berberitele, sõltumata nende soost, geograafilisest, sotsiaal-majanduslikust ja etnilisest taustast, õiguse osaleda täiel määral demokraatlikus protsessis ja võimaluse kasutada oma õigust osaleda avalikes aruteludes, muu hulgas peatades sõltumatu kodanikuühiskonna, ajakirjanduse ja poliitilise tegevuse tegutsemisruumi vähenemise; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab muret uute piiravate seaduste pärast, nagu seadus 20-06, millega kriminaliseeritakse meelevaldselt „valeuudiste“ levitamine, mis kahjustab ametiisikute usaldusväärsust ning ühingute rahastamist; rõhutab, et see seadus sisaldab mitut sätet, millega rikutakse väljendus- ja ühinemisvabaduse rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 19 ja 22; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et Alžeeria ametiasutused vaataksid läbi praegu kehtiva 2012. aasta piirava seaduse 12-06 ühenduste kohta ja 1991. aasta seaduse 91-19 avalike koosolekute ja meeleavalduste kohta, millega kehtestatakse eelneva loa nõue, ning tagaksid, et asjaomane haldusasutus annaks viivitamata registreerimistunnistuse mitmele ümberregistreerimist taotlenud kodaniku- ja vabaühendusele ning usu- ja heategevusorganisatsioonile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab hukka Alžeeria karistusseadustikku 2020. aasta aprillis tehtud muudatused, millega piiratakse ajakirjandus-, väljendus- ja ühinemisvabadust; nõuab tungivalt, et Alžeeria ametivõimud vaataksid läbi karistusseadustiku, eelkõige selle artiklid 75, 79, 95bis, 98, 100, 144, 144bis, 144bis 2, 146 ja 196bis, et viia need vastavusse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoniga ning lõpetada väljendusvabaduse ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse kriminaliseerimine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tervitab asjaolu, et muudetud põhiseaduse artiklid 4 ja 223 tugevdavad tamasikti keele staatust riigi- ja ametliku keelena; rõhutab, et sellised deklaratsioonid ei tohi olla vahendiks, mille abil eirata struktuurseid probleeme, millega berberid silmitsi seisavad, või külvata vaenu Hiraki liikumisse; kutsub Alžeeria võime üles tagama araabia ja tamasikti keele kasutamisel võrdne kohtlemine seaduse ees; nõuab tungivalt, et Alžeeria valitsus tühistaks berberi lipu kasutamise keelu ja vabastaks viivitamata kõik isikud, kes on vangistatud berberi sümbolite kandmise eest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab Alžeeria juriste ja teisi õigusala töötajaid, kes vaatamata asjaoludele ja ähvardavatele ohtudele püüavad jätkuvalt järgida kõige kõrgemaid õigusstandardeid; kutsub Alžeeria võime üles täielikult tagama kohtusüsteemi sõltumatust ja erapooletust ning lõpetama ja keelama mis tahes piirangud, sobimatu mõjutamise, surve, ähvardused või sekkumise kohtuotsuste tegemisse ja muudesse õigusküsimustesse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub Alžeeria võime üles tagama nii relvajõudude täieliku vastutuse kui ka tsiviil- ja demokraatliku järelevalve nende üle ning relvajõudude tõhusa allutamise seaduslikult moodustatud tsiviilvõimule, samuti tagama, et sõjaväe roll on põhiseaduses asjakohaselt määratletud ja selgesõnaliselt piiratud riigikaitse küsimustega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et Alžeeria ametivõimud võimaldaksid rahvusvahelistel inimõigusorganisatsioonidel ja ÜRO erimenetluste esindajatel riiki siseneda; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab muret Alžeeria usuvähemuste ees seisvate haldustakistuste pärast, eriti seoses määrusega 06-03; soovitab Alžeeria valitsusel määruse 06-03 läbi vaadata, et viia see paremini kooskõlla põhiseadusega ja oma rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega, eriti kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 18; nõuab kõigi usuvähemuste usuvabaduse austamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | eeldab, et EL seaks inimõiguste olukorra oma suhetes Alžeeria ametivõimudega kesksele kohale, eelkõige eelseisval ELi-Alžeeria assotsiatsiooninõukogu istungil; nõuab, et Euroopa välisteenistus koostaks ja esitaks loetelu erilist muret tekitavatest üksikjuhtumitest, sealhulgas käesolevas resolutsioonis nimetatud üksikjuhtumitest, ning annaks Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru nende lahendamisel tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike koos ELi inimõiguste eriesindajaga üles toetama kodanikuühiskonna rühmi, inimõiguste kaitsjaid, ajakirjanikke ja meeleavaldajaid ning võtma muu hulgas vastu jõulisema avaliku seisukoha inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise kohta Alžeerias, mõistes selgelt ja avalikult hukka inimõiguste rikkumised, nõudes tungivalt, et ametivõimud vabastaksid meelevaldselt kinnipeetud inimesed ja lõpetaksid eelvangistuse ülemäärase kasutamise, taotledes pääsu kinnipeetavate juurde ja jälgides kohtuprotsesse meeleavaldajate, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate üle ning jälgides tähelepanelikult inimõiguste olukorda Alžeerias kõiki võimalikke vahendeid kasutusele võttes; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab ELi suhete tähtsust Alžeeria kui olulise naaberriigi ja partneriga; tuletab meelde, kui olulised on tugevad ja tihedad ELi ja Alžeeria suhted, ning kinnitab veel kord oma pühendumust nende suhete edendamisele, tuginedes selliste ühiste väärtuste täielikule austamisele nagu seda on inimõigused, demokraatia, õigusriik ja meediavabadus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi delegatsioonile Alžiiris, Alžeeria valitsusele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0072.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0188.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/132 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/132

---

P9_TA(2020)0330

Olukord Etioopias

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon olukorra kohta Etioopias (2020/2881(RSP))

(2021/C 425/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Etioopia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Etioopia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 9. novembri 2020. aasta avaldust viimaste sündmuste kohta Etioopias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 9. novembri 2020. aasta avaldust viimaste sündmuste kohta Etioopias,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli ja komisjoni kriisiohjevoliniku Janez Lenarčiči 12. novembri 2020. aasta ühisavaldust Etioopia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli ja komisjoni kriisiohjevoliniku Janez Lenarčiči 12. novembri 2020. aasta ühisavaldust Etioopia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni kriisiohjevoliniku Janez Lenarčiči 19. novembri 2020. aasta avaldust pealkirjaga „Tigray konflikt: ELi humanitaarabi Sudaani saabuvatele Etioopia pagulastele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kriisiohjevoliniku Janez Lenarčiči 19. novembri 2020. aasta avaldust pealkirjaga „Tigray konflikt: ELi humanitaarabi Sudaani saabuvatele Etioopia pagulastele“,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 4. novembri 2020. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 4. novembri 2020. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 6. ja 13. novembri 2020. aasta avaldusi Tigray kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 6. ja 13. novembri 2020. aasta avaldusi Tigray kohta,

| — | võttes arvesse 24. novembril 2020. aastal ÜRO Julgeolekunõukogus toimunud mitteametlikke kõnelusi Etioopia Tigray piirkonna konflikti teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. novembril 2020. aastal ÜRO Julgeolekunõukogus toimunud mitteametlikke kõnelusi Etioopia Tigray piirkonna konflikti teemal,

| — | võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) aruannet olukorra kohta Etioopias, mis avaldati 11. novembril 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) aruannet olukorra kohta Etioopias, mis avaldati 11. novembril 2020,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni esimehe, Tema Ekstsellents Moussa Faki Mahamati 9. novembri 2020. aasta avaldust olukorra kohta Etioopias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni esimehe, Tema Ekstsellents Moussa Faki Mahamati 9. novembri 2020. aasta avaldust olukorra kohta Etioopias,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 9. novembri 2020. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 9. novembri 2020. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ELi liikmesriikide välisministrite 19. novembri 2020. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi liikmesriikide välisministrite 19. novembri 2020. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi 8. detsembril 1994. aastal vastu võetud põhiseadust ning eriti selle III peatüki sätteid põhiõiguste ja -vabaduste, inimõiguste ja demokraatlike õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi 8. detsembril 1994. aastal vastu võetud põhiseadust ning eriti selle III peatüki sätteid põhiõiguste ja -vabaduste, inimõiguste ja demokraatlike õiguste kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingu teist muutmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingu teist muutmist,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et praegune relvakonflikt Etioopia föderaalvalitsuse ning Tigray piirkondliku valitsuse vahel, mida juhib Tigray Rahva Vabastusrinne (TPLF), on põhjustanud sadade tsiviilelanike hukkumist ja inimeste massilist ümberasustamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegune relvakonflikt Etioopia föderaalvalitsuse ning Tigray piirkondliku valitsuse vahel, mida juhib Tigray Rahva Vabastusrinne (TPLF), on põhjustanud sadade tsiviilelanike hukkumist ja inimeste massilist ümberasustamist;

| B. | arvestades, et Etioopia valitsus kuulutas 4. novembril 2020 välja erakorralise seisukorra ja käivitas Tigray piirkonna põhjaosas sõjalised operatsioonid, mis toimus päev pärast seda, kui teatati TPLFi rünnakust föderaalvalitsuse sõjaväebaasi vastu Tigray piirkonnas; arvestades, et sellest alates on leidnud aset relvastatud kokkupõrked ühelt poolt föderaaljõudude (föderaalarmee, Amhara piirkonna eripolitseijõud ja Amhara kohalik relvarühmitus) ja teiselt poolt piirkondlike relvajõudude vahel (Tigray eripolitseijõud ja relvarühmitused), kes on lojaalsed TPLFile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Etioopia valitsus kuulutas 4. novembril 2020 välja erakorralise seisukorra ja käivitas Tigray piirkonna põhjaosas sõjalised operatsioonid, mis toimus päev pärast seda, kui teatati TPLFi rünnakust föderaalvalitsuse sõjaväebaasi vastu Tigray piirkonnas; arvestades, et sellest alates on leidnud aset relvastatud kokkupõrked ühelt poolt föderaaljõudude (föderaalarmee, Amhara piirkonna eripolitseijõud ja Amhara kohalik relvarühmitus) ja teiselt poolt piirkondlike relvajõudude vahel (Tigray eripolitseijõud ja relvarühmitused), kes on lojaalsed TPLFile;

| C. | arvestades, et poliitilised erimeelsused PP ja TPLFi vahel süvenesid veelgi, kui föderaalvalitsus lükkas COVID-19 kriisi tõttu 2020. aasta maiks kavandatud riiklikud valimised edasi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et poliitilised erimeelsused PP ja TPLFi vahel süvenesid veelgi, kui föderaalvalitsus lükkas COVID-19 kriisi tõttu 2020. aasta maiks kavandatud riiklikud valimised edasi;

| D. | arvestades, et 2020. aasta septembris korraldas TPLFi juhitav Tigray piirkondlik omavalitsus omaenda valimised, mille Etioopia valitsus kuulutas ebaseaduslikeks, sest selle ametiaeg pidi lõppema 2020. aasta septembris; arvestades, et föderaalparlament kuulutas valimisprotsessi Tigray piirkonnas ebaseaduslikuks; arvestades, et Tigray juhtkond teatas, et ta ei tunnusta enam föderaalvalitsust ega selle seadusi; arvestades, et 3. novembril 2020 kuulutas föderaalparlament TPLFi terrorirühmituseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2020. aasta septembris korraldas TPLFi juhitav Tigray piirkondlik omavalitsus omaenda valimised, mille Etioopia valitsus kuulutas ebaseaduslikeks, sest selle ametiaeg pidi lõppema 2020. aasta septembris; arvestades, et föderaalparlament kuulutas valimisprotsessi Tigray piirkonnas ebaseaduslikuks; arvestades, et Tigray juhtkond teatas, et ta ei tunnusta enam föderaalvalitsust ega selle seadusi; arvestades, et 3. novembril 2020 kuulutas föderaalparlament TPLFi terrorirühmituseks;

| E. | arvestades, et 8. novembril 2020 pöördus TPLF Aafrika Liidu poole, tehes ettepaneku läbirääkimisteks, kuid föderaalvalitsus välistas igasuguse võimaluse pidada TPLFiga läbirääkimisi ning lükkas tagasi rahvusvahelised üleskutsed dialoogiks ja vahendustegevuseks, väites, et Tigray konflikt on riigi siseküsimus, mida pole vaja rahvusvaheliseks muuta; arvestades, et EL on pakkunud oma toetust pingete leevendamiseks, dialoogi taastamiseks ja õigusriigi tagamiseks kogu Etioopias; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 8. novembril 2020 pöördus TPLF Aafrika Liidu poole, tehes ettepaneku läbirääkimisteks, kuid föderaalvalitsus välistas igasuguse võimaluse pidada TPLFiga läbirääkimisi ning lükkas tagasi rahvusvahelised üleskutsed dialoogiks ja vahendustegevuseks, väites, et Tigray konflikt on riigi siseküsimus, mida pole vaja rahvusvaheliseks muuta; arvestades, et EL on pakkunud oma toetust pingete leevendamiseks, dialoogi taastamiseks ja õigusriigi tagamiseks kogu Etioopias;

| F. | arvestades, et 2018. aastal saavutas Abiy Ahmed ajaloolise rahukokkuleppe Eritreaga, mis lõpetas enam kui kümne aasta pikkuse diplomaatiliste ja kaubandussidemete katkemise kahe riigi vahel; arvestades, et Abiy valitsus astus märkimisväärseid samme, et vabastada ajakirjanikud ja poliitvangid, võimaldada varem keelatud opositsioonirühmitustel tegutseda ning võtta vastu uued seadused kodanikuühiskonna organisatsioonide ja terrorismivastase võitluse kohta; arvestades, et viimasel ajal on valitsust kritiseeritud opositsioonipoliitikute kinnipidamise tõttu; arvestades, et endiselt valmistab muret kavatsus võtta vastu uus seadus, mille eesmärk on piirata vaenukõnet ja väärinfot, mis aga võib kahjustada sõnavabadust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2018. aastal saavutas Abiy Ahmed ajaloolise rahukokkuleppe Eritreaga, mis lõpetas enam kui kümne aasta pikkuse diplomaatiliste ja kaubandussidemete katkemise kahe riigi vahel; arvestades, et Abiy valitsus astus märkimisväärseid samme, et vabastada ajakirjanikud ja poliitvangid, võimaldada varem keelatud opositsioonirühmitustel tegutseda ning võtta vastu uued seadused kodanikuühiskonna organisatsioonide ja terrorismivastase võitluse kohta; arvestades, et viimasel ajal on valitsust kritiseeritud opositsioonipoliitikute kinnipidamise tõttu; arvestades, et endiselt valmistab muret kavatsus võtta vastu uus seadus, mille eesmärk on piirata vaenukõnet ja väärinfot, mis aga võib kahjustada sõnavabadust;

| G. | arvestades, et mõned Etioopia rahvusrühmadega seotud poliitilised rühmitused, kes tunnevad end Etioopia föderalistliku valitsussüsteemi poolt tõrjutuna, väidavad, et see süsteem põhjustab rahvuspõhist soosimist ja diskrimineerimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõned Etioopia rahvusrühmadega seotud poliitilised rühmitused, kes tunnevad end Etioopia föderalistliku valitsussüsteemi poolt tõrjutuna, väidavad, et see süsteem põhjustab rahvuspõhist soosimist ja diskrimineerimist;

| H. | arvestades, et 2020. aasta juunis puhkes seoses Oromo piirkonnast pärit laulja ja aktivisti Hachalu Hundessa surmaga ulatuslik vägivallalaine, mille käigus tapeti ja vahistati sadu inimesi; arvestades, et 1. novembril 2020. aastal tapeti kolme küla vastu suunatud rünnakutes üle 50 amhari, ning et üldise arvamuse kohaselt oli tegu rahvuslikult motiveeritud rünnakutega, mille viis läbi Oromo Vabastusrindest (OLF) eraldunud separatistlik rühmitus Oromo Vabastusarmee (OLA); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2020. aasta juunis puhkes seoses Oromo piirkonnast pärit laulja ja aktivisti Hachalu Hundessa surmaga ulatuslik vägivallalaine, mille käigus tapeti ja vahistati sadu inimesi; arvestades, et 1. novembril 2020. aastal tapeti kolme küla vastu suunatud rünnakutes üle 50 amhari, ning et üldise arvamuse kohaselt oli tegu rahvuslikult motiveeritud rünnakutega, mille viis läbi Oromo Vabastusrindest (OLF) eraldunud separatistlik rühmitus Oromo Vabastusarmee (OLA);

| I. | arvestades, et Amhari rahvusliku liikumise andmetel keelasid Etioopia ametivõimud neil rahvuslikel põhjustel toimunud tapmiste vastu rahumeelselt meelt avaldada, mis pidi toimuma 28. oktoobril 2020; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Amhari rahvusliku liikumise andmetel keelasid Etioopia ametivõimud neil rahvuslikel põhjustel toimunud tapmiste vastu rahumeelselt meelt avaldada, mis pidi toimuma 28. oktoobril 2020;

| J. | arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide andmetel on Tigray eri osades alates konflikti algusest toimunud mitmeid valimatuid tsiviilisikute tapmisi, sealhulgas veresaun, mis toimus 9. novembri 2020. aasta öösel Tigray piirkonnas Mai-Kadras, kus toimunud sadade tsiviilisikute tapmine võib kvalifitseeruda sõjakuriteoks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide andmetel on Tigray eri osades alates konflikti algusest toimunud mitmeid valimatuid tsiviilisikute tapmisi, sealhulgas veresaun, mis toimus 9. novembri 2020. aasta öösel Tigray piirkonnas Mai-Kadras, kus toimunud sadade tsiviilisikute tapmine võib kvalifitseeruda sõjakuriteoks;

| K. | arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide andmetel on Tigray elanikud riigi teistes osades töölt lahti lastud ja neil ei lubata välismaale lennata; arvestades, et on teateid füüsilisest ja digitaalsest jälgimisest, massilistest meelevaldsetest vahistamistest ja kinnipidamistest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide andmetel on Tigray elanikud riigi teistes osades töölt lahti lastud ja neil ei lubata välismaale lennata; arvestades, et on teateid füüsilisest ja digitaalsest jälgimisest, massilistest meelevaldsetest vahistamistest ja kinnipidamistest;

| L. | arvestades, et Tigray president kinnitas, et tema väed on tulistanud rakettidega Asmara lennujaama Eritreas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Tigray president kinnitas, et tema väed on tulistanud rakettidega Asmara lennujaama Eritreas;

| M. | arvestades, et ohvreid nõudev võitlus Etioopia föderaalvägede ja TPLFi vahel on tõstatanud rahvusvahelise mureküsimuse seoses ohuga, mis kaasneb Etioopias valitsevate julgeolekuohtude suurenemise või uute vallandumisega, mis võib avaldada mõju naaberriikidele ja destabiliseerida kogu Aafrika Sarve piirkonda; arvestades, et Etioopia on viinud Somaaliast välja oma väed, kes võitlesid islamistlike mässuliste vastu; arvestades, et Keenia ametivõimud on suurendanud julgeoleku taset Etioopia piiril, kartes pingete teravnemist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ohvreid nõudev võitlus Etioopia föderaalvägede ja TPLFi vahel on tõstatanud rahvusvahelise mureküsimuse seoses ohuga, mis kaasneb Etioopias valitsevate julgeolekuohtude suurenemise või uute vallandumisega, mis võib avaldada mõju naaberriikidele ja destabiliseerida kogu Aafrika Sarve piirkonda; arvestades, et Etioopia on viinud Somaaliast välja oma väed, kes võitlesid islamistlike mässuliste vastu; arvestades, et Keenia ametivõimud on suurendanud julgeoleku taset Etioopia piiril, kartes pingete teravnemist;

| N. | arvestades, et ELi arengukoostöö Etioopiaga on üks maailma suurimaid, ulatudes ajavahemikus 2014–2020 kuni 815 miljoni euroni; arvestades, et Etioopia on ka üks peamisi ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi toetusesaajaid, kellele aastatel 2015–2019 eraldati üle 271,5 miljoni euro; arvestades, et 2020. aastal eraldab EL 44,29 miljonit eurot humanitaarprojektidele Etioopias, toetades elupäästva abi andmist vägivalla või looduslike ohtude tõttu kodukohast lahkuma sunnitud riigisisestele põgenikele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi arengukoostöö Etioopiaga on üks maailma suurimaid, ulatudes ajavahemikus 2014–2020 kuni 815 miljoni euroni; arvestades, et Etioopia on ka üks peamisi ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi toetusesaajaid, kellele aastatel 2015–2019 eraldati üle 271,5 miljoni euro; arvestades, et 2020. aastal eraldab EL 44,29 miljonit eurot humanitaarprojektidele Etioopias, toetades elupäästva abi andmist vägivalla või looduslike ohtude tõttu kodukohast lahkuma sunnitud riigisisestele põgenikele;

| O. | arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) on nõudnud juurdepääsu Tigray piirkonnale, mis on alates võitluse algusest endiselt täiesti isoleeritud (internet ja telefoniühendus on katkestatud); arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel piirab elektri, telekommunikatsiooni, kütusele ja sularahale juurdepääsu puudumine humanitaarabi andmist Tigrays ja ülejäänud Etioopias, sealhulgas sõjategevuse käigus haavatute ja hukkunute eest hoolitsemist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) on nõudnud juurdepääsu Tigray piirkonnale, mis on alates võitluse algusest endiselt täiesti isoleeritud (internet ja telefoniühendus on katkestatud); arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel piirab elektri, telekommunikatsiooni, kütusele ja sularahale juurdepääsu puudumine humanitaarabi andmist Tigrays ja ülejäänud Etioopias, sealhulgas sõjategevuse käigus haavatute ja hukkunute eest hoolitsemist;

| P. | arvestades, et isegi enne lahingute algust vajas Etioopias humanitaarabi 15,2 miljonit inimest, neist kaks miljonit Tigray piirkonnas; arvestades, et Tigray piirkond on Etioopias rahvaarvult viies piirkond, kus elab üle kuue miljoni inimese ning mis annab peavarju 100 000 riigisisesele põgenikule ja 96 000 Eritrea pagulasele; arvestades, et seal asub mitu olulist põgenikelaagrit, mille elanikest 44 % on valitsusväliste organisatsioonide andmetel lapsed; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et isegi enne lahingute algust vajas Etioopias humanitaarabi 15,2 miljonit inimest, neist kaks miljonit Tigray piirkonnas; arvestades, et Tigray piirkond on Etioopias rahvaarvult viies piirkond, kus elab üle kuue miljoni inimese ning mis annab peavarju 100 000 riigisisesele põgenikule ja 96 000 Eritrea pagulasele; arvestades, et seal asub mitu olulist põgenikelaagrit, mille elanikest 44 % on valitsusväliste organisatsioonide andmetel lapsed;

| Q. | arvestades, et Etioopia on kirjutanud alla Cotonou lepingule, mille artiklis 96 on sätestatud, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on AKV riikide ja ELi koostöö oluline osa; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Etioopia on kirjutanud alla Cotonou lepingule, mille artiklis 96 on sätestatud, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on AKV riikide ja ELi koostöö oluline osa;

| R. | arvestades, et lahingud on põhjustanud mõlemal poolel surma ja vigastusi tuhandetele inimestele ning nende tagajärjel on toimunud tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel oli 22. novembri 2020. aasta seisuga konflikti eest põgenenud ja Sudaani piiri ületanud üle 38 500 pagulase; arvestades, et ÜRO on hoiatanud ulatusliku humanitaarkriisi eest ja selle ametid valmistuvad 200 000 pagulase võimalikuks saabumiseks kuue kuu jooksul; arvestades, et lahingud põhjustavad ka elanikkonna riigisisest põgenemist; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on juba palunud mõlemal konflikti osapoolel avada koridorid, et võimaldada inimestel lahkuda ja tarnida samal ajal ka kaupu; arvestades, et kohapealsed rahvusvahelised humanitaarabiorganisatsioonid on halvasti varustatud ja neil on puudus varudest, et abistada äsja saabunud pagulasi ja vägivallaohvreid; arvestades, et ÜRO agentuurid püüavad leida 50 miljoni USA dollari väärtuses viivitamatut rahastamist, et pakkuda toitu ja rajada uusi laagreid; arvestades, et Euroopa Komisjon eraldab esialgu neli miljonit eurot erakorralist abi Sudaani saabuvate põgenike toetamiseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et lahingud on põhjustanud mõlemal poolel surma ja vigastusi tuhandetele inimestele ning nende tagajärjel on toimunud tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel oli 22. novembri 2020. aasta seisuga konflikti eest põgenenud ja Sudaani piiri ületanud üle 38 500 pagulase; arvestades, et ÜRO on hoiatanud ulatusliku humanitaarkriisi eest ja selle ametid valmistuvad 200 000 pagulase võimalikuks saabumiseks kuue kuu jooksul; arvestades, et lahingud põhjustavad ka elanikkonna riigisisest põgenemist; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on juba palunud mõlemal konflikti osapoolel avada koridorid, et võimaldada inimestel lahkuda ja tarnida samal ajal ka kaupu; arvestades, et kohapealsed rahvusvahelised humanitaarabiorganisatsioonid on halvasti varustatud ja neil on puudus varudest, et abistada äsja saabunud pagulasi ja vägivallaohvreid; arvestades, et ÜRO agentuurid püüavad leida 50 miljoni USA dollari väärtuses viivitamatut rahastamist, et pakkuda toitu ja rajada uusi laagreid; arvestades, et Euroopa Komisjon eraldab esialgu neli miljonit eurot erakorralist abi Sudaani saabuvate põgenike toetamiseks;

| 1. | on sügavalt mures hiljutiste arengute pärast Etioopias, sealhulgas jätkuva vägivalla ja põhiliste inimõiguste väidetavalt tõsiste rikkumiste pärast; taunib käimasolevat relvakonflikti Etioopia föderaalvalitsuse ja TPLFi juhitava Tigray piirkondliku valitsuse vahel; kutsub mõlemaid pooli üles võtma kohustuse sõlmida viivitamata relvarahu ja lahendama poliitilised erimeelsused demokraatlike vahenditega riigi põhiseaduse raames, et leida püsiv rahumeelne lahendus, luua relvarahu järelevalvemehhanism ning teha kaasava dialoogi abil tööd riikliku konsensuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab solidaarsust ohvrite ja nende perekondadega; mõistab hukka süütute tsiviilisikute hukkumise ja tapmise ning kohtuvälised hukkamised, olenemata nende toimepanijatest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Etioopia keskvalitsust ja TPLFi üles võtma konflikti leevendamiseks viivitamata meetmeid; nõuab kindlalt, et kõik osalejad järgiksid rangelt inimkeskset julgeolekukäsitlust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taunib asjaolu, et humanitaartöötajate juurdepääs on praegu tõsiselt piiratud; kutsub Etioopia valitsust üles võimaldama humanitaarabi organisatsioonidele kohest ja piiramatut juurdepääsu konfliktipiirkondadele, et tagada humanitaarabi; hoiatab ulatusliku humanitaarkriisi ohu eest riigis, samuti naaberriikides ja piirkonnas laiemalt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab murega teadmiseks peaminister Abiy poolt Tigray vägedele esitatud ultimaatumi, milles nõutakse nende allaandmist ja märgitakse, et vastasel juhul jätkatakse sõjalist rünnakut piirkonna pealinna Mekelle vastu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et tahtlikud rünnakud tsiviilisikute vastu kujutavad endast sõjakuritegusid; kutsub mõlema poole jõude üles austama rahvusvahelisi inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust ning tagama konfliktist mõjutatud piirkondades elavate inimeste kaitse; nõuab tungivalt, et konflikti kõik pooled ja piirkondlikud ametivõimud vähendaksid tsiviilelanikkonnale tekitatavat kahju ning tagaksid ja võimaldaksid tsiviilisikutele igal ajal juurdepääsu põhiteenustele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib sügava murega, et Etioopias suurenevad etniliste rühmade vahelised pinged ja vägivald; peab äärmiselt oluliseks, et Etioopia ja Tigray ametivõimud täidaksid vastutustundlikku juhtrolli, edendades kaasavat poliitilist keskkonda kõigi osalejate ja etniliste rühmade jaoks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et föderaalvõimud lõpetaksid etniliste rühmade vastu suunatud meelevaldsed vahistamised ja jälgimise ning muul viisil sihikule võtmise; kutsub Etioopia ametivõime üles võtma rangeid meetmeid etnilise päritolu alusel profileerimise vastu ja tagama etniliste vähemuste kaitse kogu riigis; kutsub Etioopia valitsust üles viima ellu reforme, mis kaitsevad inimõigusi ning tagavad kõigile etnilistele rühmadele võrdse juurdepääsu valitsuse teenustele ja ressurssidele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on sügavalt mures eksitava teabe leviku ja vaenukõne kasutamise pärast ning etniliste rühmade üksteise vastu ässitamise pärast käimasoleva Tigray konflikti süvendamiseks; kutsub kõiki konfliktiosalisi üles hoiduma vaenu õhutavast keelekasutusest ja vaenukõnest nii internetis kui ka väljaspool seda; nõuab tungivalt, et riiklikud ja kohalikud ametiasutused, meediaorganisatsioonid ja üldsus hoiduksid vägivalla õhutamisest ohustatud elanikkonnarühmade vastu, nende diskrimineerimisest ja nende vaenamisest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Etioopia naaberriike, sealhulgas Eritread, samuti teisi piirkonna riike, nagu Niiluse jõgikonna riigid, üles hoiduma igasugusest poliitilisest ja sõjalisest sekkumisest, mis võiks konflikti õhutada; rõhutab, et vastasel juhul võib destabiliseeruda laiem piirkond, millel oleksid katastroofilised tagajärjed rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; rõhutab olulist rolli, mida Etioopia naaberriigid võiksid etendada diplomaatilise toetuse pakkumisel konflikti leevendamiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | avaldab täielikku toetust Aafrika Liidu juhitavatele vahendus- ja pingete leevendamise alastele jõupingutustele, mille on algatanud Aafrika Liidu eesistujariik Lõuna-Aafrika Vabariik, eelkõige kolme Aafrika Liidu eriesindaja nimetamisele, ning kutsub kõiki asjaosalisi üles tegema aktiivset koostööd ja osalema Aafrika Liidu vahendustegevuses; kutsub Etioopia ametivõime üles tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Aafrika Liidu, Ida-Aafrika Arenguühenduse ja Euroopa Liidu jõupingutustega kaasava dialoogi alustamiseks, et saavutada riigis ja piirkonnas rahu, julgeolek ja stabiilsus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on sügavalt mures de facto suhtluse katkestamise pärast Tigray piirkonna põhjaosas; nõuab tungivalt, et Etioopia valitsus taastaks kogu infoliikluse Tigrayga märgina vastutusest ja läbipaistvusest oma sõjaliste operatsioonide puhul piirkonnas ning võimaldaks vaba suhtlemist Tigray elanike vahel; rõhutab, kui oluline ja vajalik on juurdepääs teabele nii internetis kui ka väljaspool seda, kuna kõigi inimeste õigus saada teavet ja teabele juurdepääs on kriisiolukorras eriti oluline; nõuab tungivalt, et oleks lubatud sõltumatu teabe andmine valitsevast olukorrast; rõhutab, kui oluline on võimaldada sõltumatule meediale viivitamata juurdepääs Tigrayle; nõuab tungivalt, et Etioopia valitsus austaks täielikult väljendus-, ühinemis- ja ajakirjandusvabadust, mis on ette nähtud Etioopia põhiseadusega, ning vabastaks ebaõiglaselt kinni peetud ajakirjanikud ja blogijad; on kindlalt veendunud, et rahumeelsed meeleavaldused kuuluvad demokraatia juurde ning nende vastu ülemäärase jõu kasutamist tuleks igal juhul vältida; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub kõiki konfliktiosalisi üles tagama tsiviilisikute ohutu ja vaba liikumine ning kogunemisvabaduse kaitse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub kõiki Põhja-Tigray piirkonna konflikti osapooli üles kindlustama sõltumatutele inimõiguste vaatlejatele piiranguteta juurdepääsu, et tagada rahvusvaheliste inimõiguste standardite järgimine; kutsub kõiki konflikti osapooli üles tegema asjaosalistega tihedat koostööd, et viia läbi Mai-Kadra veresauna läbipaistev uurimine, ning nõuab, et selle kuriteo toimepanijad võetaks vastutusele ja antaks viivitamata kohtu alla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Etioopia föderaalasutusi üles viima läbi mis tahes tapmiste ja inimõiguste rikkumiste, sealhulgas ülemäärase jõu kasutamise, meelevaldse kinnipidamise ja kadunuks jääma sundimise põhjalikku, sõltumatut, tulemuslikku ja erapooletut uurimist, ning kutsub Tigray ametivõime üles tegema sellistes uurimistes koostööd; kutsub kõiki Etioopia ametivõime üles võitlema aktiivselt karistamatuse vastu; tuletab Etioopia valitsusele meelde tema kohustust tagada põhiõigused, kaasa arvatud juurdepääs kohtumõistmisele ja õigus õiglasele kohtumenetlusele, mis on sätestatud Aafrika hartas ning teistes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigusi käsitlevates õigusaktides, sh Cotonou lepingus; nõuab, et Etioopia ametivõimud tagaksid õigusriigi põhimõtte õiglase ja erapooletu järgimise ja kaitse kogu Etioopias; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tihedat koostööd ELi humanitaarabi üksuste ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti vahel ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti jätkuvat toetust pagulastele, kes on kriisi eest põgenenud, sealhulgas piirkondade lähedal, kust nad põgenesid; tuletab meelde, et Etioopia valitsus vastutab pagulaste ja riigisiseste põgenike ohutuse ja julgeoleku eest oma territooriumil; tuletab meelde, et üle 96 000 Eritrea pagulase on suures osas paigutatud Tigray piirkonna pagulaslaagritesse; toetab rahvusvahelise üldsuse ja humanitaarabiorganisatsioonide üleskutseid anda pagulastele ja põgenikele rohkem abi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et EL ja selle partnerid toetaksid Sudaani valitsust ja kohalikke ametiasutusi kiires reageerimises üleskutsetele võtta vastu Etioopia pagulasi, kes põgenevad lahingute eest Tigray piirkonnas; avaldab tunnustust Sudaani valmisolekule võtta vastu konflikti eest põgenevaid pagulasi; rõhutab tungivat vajadust teha ettevalmistusi kuni 200 000 pagulase saabumiseks Sudaani; märgib, et Etioopia on rändajate jaoks oluline siht-, transiidi- ja päritoluriik; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõik ELi Aafrika usaldusfondi raames algatatud projektid järgiksid inimõigusi, eelkõige rändajate ja riigisiseste põgenike õigusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid mobiliseeriksid viivitamata lisavahendeid ning kasutaksid neid struktureeritult ja kooskõlastatult, et tegeleda konfliktist tingitud kõikehõlmavate vajadustega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt Etioopia valitsuse võetud kohustuse üle korraldada 2021. aastal üldvalimised; nõuab tungivalt, et kõik riigi poliitilised jõud osaleksid enne valimisi poliitilises dialoogis, millesse kaasatakse kodanikud kogu poliitilisest, ideoloogilisest, piirkondlikust ja etnilisest spektrist; rõhutab kindlalt, et vabad, õiglased, kaasavad ja usaldusväärsed valimised saavad toimuda üksnes hirmutamisest, vägivallast ja ahistamisest vabas õhkkonnas, kus on tagatud sõna- ja ühinemisvabadus kooskõlas rahvusvaheliste normidega; peab kahetsusväärseks, et pühendumust vabadele valimistele on õõnestanud alates 2020. aasta juunist kogu poliitilise spektri ulatuses mitme opositsioonipoliitiku kinnipidamine ja nõuetekohase menetluse tõsised rikkumised, mis kahjustavad kinnipeetavate õigust õiglasele kohtumõistmisele; kutsub ametivõime üles vabastama kõik kinnipeetavad, välja arvatud juhul, kui neid süüdistatakse juriidiliselt tunnustatud kuritegudes ja neid on võimalik kohtu alla anda kooskõlas rahvusvaheliste õiglase kohtupidamise normidega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab oma pühendumust Etioopia ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele ning kutsub kõiki Etioopia osalejaid üles tegema tööd kõigi konfliktide rahumeelseks lahendamiseks riigis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et EL jätkaks kõigi vajalike diplomaatiliste vahendite kasutamist, et teha koostööd föderaal- ja piirkondlike ametivõimudega, samuti piirkondlike partnerite ja mitmepoolsete institutsioonidega, et lahendada konflikt rahumeelselt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa välisteenistusele, Etioopia föderaalvalitsusele ja föderatsioonikojale, Tigray ametivõimudele, Sudaani Vabariigi valitsusele, Ida-Aafrika Arenguühendusele, Aafrika Liidule ja selle liikmesriikidele, Üleaafrikalisele Parlamendile ning AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

22.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/137 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/137

---

P9_TA(2020)0331

Inimõiguste pidev rikkumine Valgevenes, eelkõige Roman Bondarenko mõrv

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon inimõiguste jätkuva rikkumise, eelkõige Raman Bandarenka mõrva kohta Valgevenes (2020/2882(RSP))

(2021/C 425/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valkgevene kohta, eelkõige 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes (1), 4. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni meediavabaduse halvenemise kohta Valgevenes ja eelkõige Harta 97 juhtumi kohta (2), 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni Valgevene kohta (3), 6. aprilli 2017. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes (4) ja 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valkgevene kohta, eelkõige 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes (1), 4. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni meediavabaduse halvenemise kohta Valgevenes ja eelkõige Harta 97 juhtumi kohta (2), 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni Valgevene kohta (3), 6. aprilli 2017. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes (4) ja 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes (5),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale suhete kohta Valgevenega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale suhete kohta Valgevenega (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (mõttevabaduse eest) andmist 22. oktoobril 2020. aastal Valgevene demokraatlikule opositsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (mõttevabaduse eest) andmist 22. oktoobril 2020. aastal Valgevene demokraatlikule opositsioonile,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 13. augusti 2020. aasta avaldust ja viie fraktsiooni juhtide 17. augusti 2020. aasta avaldust olukorra kohta Valgevenes pärast 9. augusti 2020. aasta nn presidendivalimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 13. augusti 2020. aasta avaldust ja viie fraktsiooni juhtide 17. augusti 2020. aasta avaldust olukorra kohta Valgevenes pärast 9. augusti 2020. aasta nn presidendivalimisi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1. oktoobri 2020. aasta ja 16. oktoobri 2020. aasta järeldusi, samuti nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta järeldusi Valgevene kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1. oktoobri 2020. aasta ja 16. oktoobri 2020. aasta järeldusi, samuti nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta järeldusi Valgevene kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. novembri 2020. aasta otsust lisada 15 Valgevene ametivõimude liiget, sealhulgas Aljaksandr Lukašenka, nende isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse reisikeeldu ja varade külmutamist, tõstes sanktsioneeritavate Valgevene kodanike koguarvu 59-ni, võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2020. aasta otsust pikendada Valgevene suhtes ELi 2004. aasta embargot relvadele ja varustusele, mida võidakse kasutada siserepressioonideks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. novembri 2020. aasta otsust lisada 15 Valgevene ametivõimude liiget, sealhulgas Aljaksandr Lukašenka, nende isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse reisikeeldu ja varade külmutamist, tõstes sanktsioneeritavate Valgevene kodanike koguarvu 59-ni, võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2020. aasta otsust pikendada Valgevene suhtes ELi 2004. aasta embargot relvadele ja varustusele, mida võidakse kasutada siserepressioonideks (7),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 14. augusti 2020. aasta erakorralise kohtumise peamist tulemust ning Euroopa Ülemkogu 19. augusti 2020. aasta järeldusi olukorra kohta Valgevenes pärast 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 14. augusti 2020. aasta erakorralise kohtumise peamist tulemust ning Euroopa Ülemkogu 19. augusti 2020. aasta järeldusi olukorra kohta Valgevenes pärast 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimisi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hiljutisi arvukaid avaldusi Valgevene kohta, eelkõige 11. augusti 2020. aasta ja 17. augusti 2020. aasta avaldust, ning Euroopa välisteenistuse pressiesindaja varasemaid avaldusi, eelkõige 13. novembri 2020. aasta avaldust Raman Bandarenka surma kohta, samuti avaldusi surmanuhtluse kohaldamise kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hiljutisi arvukaid avaldusi Valgevene kohta, eelkõige 11. augusti 2020. aasta ja 17. augusti 2020. aasta avaldust, ning Euroopa välisteenistuse pressiesindaja varasemaid avaldusi, eelkõige 13. novembri 2020. aasta avaldust Raman Bandarenka surma kohta, samuti avaldusi surmanuhtluse kohaldamise kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. septembril 2020. aastal tehtud avaldust meelevaldsete ja põhjendamata vahistamiste ning kinnipidamiste kohta poliitilistel põhjustel ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt 11. septembril 2020. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust koordineerimisnõukogu liikmete vastu suunatud vägivalla ja hirmutamise eskaleerumise kohta, võttes arvesse 17. novembri 2020. aasta ühisavaldust inimõiguste olukorra halvenemise kohta Valgevenes, mille tegid ELi delegatsioon Valgevenes (Minskis esindatud ELi liikmesriikide nimel), Ühendkuningriigi saatkond, Šveitsi saatkond ja Ameerika Ühendriikide saatkond, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. septembril 2020. aastal tehtud avaldust meelevaldsete ja põhjendamata vahistamiste ning kinnipidamiste kohta poliitilistel põhjustel ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt 11. septembril 2020. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust koordineerimisnõukogu liikmete vastu suunatud vägivalla ja hirmutamise eskaleerumise kohta, võttes arvesse 17. novembri 2020. aasta ühisavaldust inimõiguste olukorra halvenemise kohta Valgevenes, mille tegid ELi delegatsioon Valgevenes (Minskis esindatud ELi liikmesriikide nimel), Ühendkuningriigi saatkond, Šveitsi saatkond ja Ameerika Ühendriikide saatkond,

| — | võttes arvesse ÜRO avaldusi olukorra kohta Valgevenes, eelkõige ÜRO eriraportööri 13. augusti 2020. aasta ja 19. novembri 2020. aasta avaldust ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 21. augusti 2020. aasta, 11. septembri 2020. aasta ja 13. novembri 2020. aasta avaldust, samuti 18. septembril 2020. aastal toimunud Inimõiguste Nõukogu 45. istungjärgul inimõiguste olukorda käsitleva kiireloomulise arutelu käigus tehtud avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO avaldusi olukorra kohta Valgevenes, eelkõige ÜRO eriraportööri 13. augusti 2020. aasta ja 19. novembri 2020. aasta avaldust ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 21. augusti 2020. aasta, 11. septembri 2020. aasta ja 13. novembri 2020. aasta avaldust, samuti 18. septembril 2020. aastal toimunud Inimõiguste Nõukogu 45. istungjärgul inimõiguste olukorda käsitleva kiireloomulise arutelu käigus tehtud avaldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 17. juuli 2020. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Valgevenes ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Valgevenes 2020. aasta presidendivalimiste eel ja pärast valimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 17. juuli 2020. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Valgevenes ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Valgevenes 2020. aasta presidendivalimiste eel ja pärast valimisi,

| — | võttes arvesse OSCE raportööri Moskva mehhanismi raames 5. novembril 2020 esitatud aruannet 9. augustil 2020 Valgevenes toimunud presidendivalimistega seotud väidetavate inimõiguste rikkumiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE raportööri Moskva mehhanismi raames 5. novembril 2020 esitatud aruannet 9. augustil 2020 Valgevenes toimunud presidendivalimistega seotud väidetavate inimõiguste rikkumiste kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki inimõiguste konventsioone, millega Valgevene on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki inimõiguste konventsioone, millega Valgevene on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Valgevenes jätkuvad enneolematud rahumeelsed meeleavaldused ja streigid juba kauem kui 100 päeva, mis näitab Valgevene ühiskonna rahulolematuse taset ja mobiliseerumist valimistulemuste massilise võltsimise ning riigi autokraatliku režiimi toime pandud inimõiguste rikkumiste vastu; arvestades, et kestvad meeleavaldused tipnevad nädalavahetustel ühtsuse marsiga ning meeleavalduste ulatus Valgevene ajaloos on ennenägematu, kusjuures osalejaid on sadu tuhandeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Valgevenes jätkuvad enneolematud rahumeelsed meeleavaldused ja streigid juba kauem kui 100 päeva, mis näitab Valgevene ühiskonna rahulolematuse taset ja mobiliseerumist valimistulemuste massilise võltsimise ning riigi autokraatliku režiimi toime pandud inimõiguste rikkumiste vastu; arvestades, et kestvad meeleavaldused tipnevad nädalavahetustel ühtsuse marsiga ning meeleavalduste ulatus Valgevene ajaloos on ennenägematu, kusjuures osalejaid on sadu tuhandeid;

| B. | arvestades, et Valgevene ametivõimud on reageerinud õiguspärastele ja rahumeelsetele meeleavaldustele vägivalla, repressioonide, süstemaatilise hirmutamise, ahistamise, põhiõiguste piiramise ja ebainimliku kohtlemisega, sealhulgas rakendades meeleavalduste ajal kinni peetud isikute, sh inimõiguste kaitsjate vastu piinamist ja seksuaalvägivalda; arvestades, et inimõiguste kaitsjad on dokumenteerinud rohkem kui 500 piinamise ja väärkohtlemise juhtumit, samal ajal kui paljud inimesed, sealhulgas Aljaksandr Taraikovski, Kanstantsin Šõšmakov, Artsjom Parukou, Aljaksandr Vihhor ja Gennadi Šutov, on kadunud või leitud surnuna; arvestades, et Valgevene on ainuke Euroopa riik, kus ikka veel viiakse täide surmanuhtlusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Valgevene ametivõimud on reageerinud õiguspärastele ja rahumeelsetele meeleavaldustele vägivalla, repressioonide, süstemaatilise hirmutamise, ahistamise, põhiõiguste piiramise ja ebainimliku kohtlemisega, sealhulgas rakendades meeleavalduste ajal kinni peetud isikute, sh inimõiguste kaitsjate vastu piinamist ja seksuaalvägivalda; arvestades, et inimõiguste kaitsjad on dokumenteerinud rohkem kui 500 piinamise ja väärkohtlemise juhtumit, samal ajal kui paljud inimesed, sealhulgas Aljaksandr Taraikovski, Kanstantsin Šõšmakov, Artsjom Parukou, Aljaksandr Vihhor ja Gennadi Šutov, on kadunud või leitud surnuna; arvestades, et Valgevene on ainuke Euroopa riik, kus ikka veel viiakse täide surmanuhtlusi;

| C. | arvestades, et režiimi vastu meelt avaldades on nii enne kui ka pärast 9. augusti 2020. aasta valimisi mingil hetkel kinni peetud hinnanguliselt rohkem kui 25 000 Valgevene kodanikku, sealhulgas eakad, naised ja lapsed; arvestades, et viimasel ajal, nii 8. kui ka 15. novembril 2020, peeti rahumeelsete meeleavalduste käigus kinni üle 1 000 inimese; arvestades, et Valgevenes on endiselt rohkem kui 125 poliitvangi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et režiimi vastu meelt avaldades on nii enne kui ka pärast 9. augusti 2020. aasta valimisi mingil hetkel kinni peetud hinnanguliselt rohkem kui 25 000 Valgevene kodanikku, sealhulgas eakad, naised ja lapsed; arvestades, et viimasel ajal, nii 8. kui ka 15. novembril 2020, peeti rahumeelsete meeleavalduste käigus kinni üle 1 000 inimese; arvestades, et Valgevenes on endiselt rohkem kui 125 poliitvangi;

| D. | arvestades, et rühm tavariides maskeeritud mehi, kellel väidetavalt on tihedad sidemed Aljaksandr Lukašenka režiimiga, peksis 11. novembri 2020. aasta õhtul jõhkralt 31-aastast kunstiõpetajat Raman Bandarenkat; arvestades, et teda peksti jätkuvalt vahi all ja viidi kahe tunni pärast peavigastustega haiglasse, kus ta järgmisel päeval suri; arvestades, et ametivõimud püüavad vastutusest kõrvale hiilida väitega, et Raman Bandarenkat peksid nö murelikud kodanikud, ning kahele rikkumisest teatajale – arstile ja ajakirjanikule – on esitatud süüdistused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rühm tavariides maskeeritud mehi, kellel väidetavalt on tihedad sidemed Aljaksandr Lukašenka režiimiga, peksis 11. novembri 2020. aasta õhtul jõhkralt 31-aastast kunstiõpetajat Raman Bandarenkat; arvestades, et teda peksti jätkuvalt vahi all ja viidi kahe tunni pärast peavigastustega haiglasse, kus ta järgmisel päeval suri; arvestades, et ametivõimud püüavad vastutusest kõrvale hiilida väitega, et Raman Bandarenkat peksid nö murelikud kodanikud, ning kahele rikkumisest teatajale – arstile ja ajakirjanikule – on esitatud süüdistused;

| E. | arvestades, et Valgevene ametivõimud ei võtnud viivitamata seadusega nõutud meetmeid kuriteo uurimiseks ning järgnevatel päevadel peeti kogu Valgevenes kinni üle 1 100 Raman Bandarenka surma mälestanud inimese; arvestades, et õigeusu ja katoliku kiriku esindajad said Valgevene uurimiskomisjonilt teate, et nad rikkusid seadust, kui mõistsid hukka Raman Bandarenka mälestusmärgi hävitamise julgeolekujõudude poolt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Valgevene ametivõimud ei võtnud viivitamata seadusega nõutud meetmeid kuriteo uurimiseks ning järgnevatel päevadel peeti kogu Valgevenes kinni üle 1 100 Raman Bandarenka surma mälestanud inimese; arvestades, et õigeusu ja katoliku kiriku esindajad said Valgevene uurimiskomisjonilt teate, et nad rikkusid seadust, kui mõistsid hukka Raman Bandarenka mälestusmärgi hävitamise julgeolekujõudude poolt;

| F. | arvestades, et Raman Bandarenka surma eest vastutavate isikute kohtu ette toomise asemel esitavad ametiasutused süüdistuse neile, kes püüavad välja selgitada tõde tema surma asjaolude kohta; arvestades, et Valgevene peaprokuratuur algatas 19. novembril 2020 kriminaalasja Valgevene kriminaalkoodeksi artikli 178 lõike 3 alusel (meditsiinisaladuse avalikustamine, millel on tõsised tagajärjed); arvestades, et sõltumatu meediaorganisatsiooni TUT.BY ajakirjanik Katsjarõna Barõsevitš, kes kirjutas Raman Bandarenka surmast, vahistati hiljem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Raman Bandarenka surma eest vastutavate isikute kohtu ette toomise asemel esitavad ametiasutused süüdistuse neile, kes püüavad välja selgitada tõde tema surma asjaolude kohta; arvestades, et Valgevene peaprokuratuur algatas 19. novembril 2020 kriminaalasja Valgevene kriminaalkoodeksi artikli 178 lõike 3 alusel (meditsiinisaladuse avalikustamine, millel on tõsised tagajärjed); arvestades, et sõltumatu meediaorganisatsiooni TUT.BY ajakirjanik Katsjarõna Barõsevitš, kes kirjutas Raman Bandarenka surmast, vahistati hiljem;

| G. | arvestades, et Valgevene siseministeerium tegi 12. oktoobril 2020 avalduse, milles teatas oma valmisolekust kasutada meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona; arvestades, et ametivõimud on mitmetel meeleavaldustel kasutanud šokigranaate ja pipragaasi, tulistanud otse inimeste pihta kummikuule ja teinud laske õhku; arvestades, et meeleavalduste ärahoidmiseks ja laialiajamiseks tehakse pidevalt transpordi- ja kommunikatsioonitakistusi, eelkõige piiratakse juurdepääsu internetile; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Valgevene siseministeerium tegi 12. oktoobril 2020 avalduse, milles teatas oma valmisolekust kasutada meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona; arvestades, et ametivõimud on mitmetel meeleavaldustel kasutanud šokigranaate ja pipragaasi, tulistanud otse inimeste pihta kummikuule ja teinud laske õhku; arvestades, et meeleavalduste ärahoidmiseks ja laialiajamiseks tehakse pidevalt transpordi- ja kommunikatsioonitakistusi, eelkõige piiratakse juurdepääsu internetile;

| H. | arvestades, et Valgevene ametivõimud jätkavad sõltumatute Valgevene reporterite ja kodanikuajakirjanike vägivaldset mahasurumist ning püüavad tahtlikult takistada objektiivset uudiste edastamist; arvestades, et ainuüksi 15. novembril 2020 vahistati 23 ajakirjanikku, kes edastasid teavet Raman Bandarenka mälestuseks korraldatud protestidest Valgevene eri linnades; arvestades, et välismeedial ja -ajakirjanikel ei lubata Valgevenesse siseneda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Valgevene ametivõimud jätkavad sõltumatute Valgevene reporterite ja kodanikuajakirjanike vägivaldset mahasurumist ning püüavad tahtlikult takistada objektiivset uudiste edastamist; arvestades, et ainuüksi 15. novembril 2020 vahistati 23 ajakirjanikku, kes edastasid teavet Raman Bandarenka mälestuseks korraldatud protestidest Valgevene eri linnades; arvestades, et välismeedial ja -ajakirjanikel ei lubata Valgevenesse siseneda;

| I. | arvestades, et valimiste ajal ja pärast valimisi on kohtu alla antud kokku 390 ajakirjanikku, kellest 77 on kandnud kuni 15 päeva pikkust lühikest vanglakaristust haldussüüdistuste eest; arvestades, et Valgevene Ajakirjanike Liidu andmetel hoitakse 23. novembri 2020. aasta seisuga 14 ajakirjanikku haldus- või kriminaalsüüdistuste alusel vahi all; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et valimiste ajal ja pärast valimisi on kohtu alla antud kokku 390 ajakirjanikku, kellest 77 on kandnud kuni 15 päeva pikkust lühikest vanglakaristust haldussüüdistuste eest; arvestades, et Valgevene Ajakirjanike Liidu andmetel hoitakse 23. novembri 2020. aasta seisuga 14 ajakirjanikku haldus- või kriminaalsüüdistuste alusel vahi all;

| J. | arvestades, et ajakirjanike meelevaldse kinnipidamise ja vahistamisega on sageli kaasnenud jõu kasutamine ning selle käigus on lõhutud ja ära võetud ajakirjanike töövahendeid ning kustutatud koostatud videomaterjale; arvestades, et kolm naisajakirjanikku on saanud oma tööülesannete täitmisel kummikuulidega vigastada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjanike meelevaldse kinnipidamise ja vahistamisega on sageli kaasnenud jõu kasutamine ning selle käigus on lõhutud ja ära võetud ajakirjanike töövahendeid ning kustutatud koostatud videomaterjale; arvestades, et kolm naisajakirjanikku on saanud oma tööülesannete täitmisel kummikuulidega vigastada;

| K. | arvestades, et valimisi kajastama saabunud väliskorrespondentidele ei antud akrediteeringut; arvestades, et 2. oktoobril 2020 tühistas Valgevene välisministeerium kõigi riigis viibivate välisajakirjanike akrediteeringu, teatades, et see on osa riigi meediaeeskirjade ja -menetluste reformist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et valimisi kajastama saabunud väliskorrespondentidele ei antud akrediteeringut; arvestades, et 2. oktoobril 2020 tühistas Valgevene välisministeerium kõigi riigis viibivate välisajakirjanike akrediteeringu, teatades, et see on osa riigi meediaeeskirjade ja -menetluste reformist;

| L. | arvestades, et Valgevenes kasutatakse represseerimiseks lapsi, kuna nende vanemaid ähvardatakse meeleavaldustel osalemise eest hooldusõiguse kaotamisega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Valgevenes kasutatakse represseerimiseks lapsi, kuna nende vanemaid ähvardatakse meeleavaldustel osalemise eest hooldusõiguse kaotamisega;

| M. | arvestades, et EL on kehtestanud sanktsioonid 40 isiku vastu, kes vastutavad Valgevenes vägivalla, repressioonide ja valimistulemuste võltsimise eest; arvestades, et 6. novembril 2020 otsustas Euroopa Ülemkogu lisada nende isikute loetellu, kelle suhtes on kehtestatud sanktsioonid, 15 Valgevene ametivõimude esindajat, sealhulgas Aljaksandr Lukašenka ja tema poja; arvestades, et ettevalmistamisel on täiendavad sanktsioonid üksikisikute ja ettevõtete suhtes; arvestades, et Astravjetsi tuumaelektrijaam alustas 3. novembril 2020 elektrienergia tootmist, mis tekitab uusi mureküsimusi seoses selle ohutusega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on kehtestanud sanktsioonid 40 isiku vastu, kes vastutavad Valgevenes vägivalla, repressioonide ja valimistulemuste võltsimise eest; arvestades, et 6. novembril 2020 otsustas Euroopa Ülemkogu lisada nende isikute loetellu, kelle suhtes on kehtestatud sanktsioonid, 15 Valgevene ametivõimude esindajat, sealhulgas Aljaksandr Lukašenka ja tema poja; arvestades, et ettevalmistamisel on täiendavad sanktsioonid üksikisikute ja ettevõtete suhtes; arvestades, et Astravjetsi tuumaelektrijaam alustas 3. novembril 2020 elektrienergia tootmist, mis tekitab uusi mureküsimusi seoses selle ohutusega;

| N. | arvestades, et Valgevene ametivõimud ei ole siiani uurinud teateid politsei jõhkruse ja karistamatuse kohta inimõiguste rikkumiste eest; arvestades, et õigusriigi puudumine takistab ohvrite õigust õiglasele kohtumõistmisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Valgevene ametivõimud ei ole siiani uurinud teateid politsei jõhkruse ja karistamatuse kohta inimõiguste rikkumiste eest; arvestades, et õigusriigi puudumine takistab ohvrite õigust õiglasele kohtumõistmisele;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Raman Bandarenka mõrva ning avaldab kaastunnet tema perekonnale ja kõigile perekondadele, kes on Aljaksandr Lukašenka režiimi mahasurumise tagajärjel lähedasi kaotanud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab kiiret, põhjalikku, erapooletut ja sõltumatut uurimist Raman Bandarenka surma ning protestide käigus hukkunud Aljaksander Tarajkovski, Aleksander Vikori, Artem Parukovi, Gennadi Šutovi ja Kanstantin Šišmakovi surma suhtes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub Valgevene ametivõimudel viivitamata vabastada kõik poliitvangid, sealhulgas dr Artsjom Sarokin ja ajakirjanik Katsjarõna Barõsevitš, kes paljastasid Raman Bandarenka tapmise ametliku varjamise; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma toetust Valgevene meeleavaldajatele ning nende nõudmistele vabaduse, demokraatia, väärikuse ja oma saatuse valimise õiguse järele; mõistab hukka jätkuvad inimõiguste rikkumised, hirmutamise ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise rahumeelsete meeleavaldajate vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et viivitamata vabastataks meditsiinitöötaja, kes andis meediale avalikku huvi pakkuvat teavet Raman Bandarenka surma kohta, rikkumata seejuures ohvri perekonna õigusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Valgevene ametivõime üles lõpetama igasuguse vägivalla, väärkohtlemise, soolise vägivalla ja piinamise, mida kasutatakse Valgevene kodanike ja kinnipeetavate vastu, võimaldama neile juurdepääsu meditsiinilisele ja õigusalasele nõustamisele ning vabastama viivitamata ja tingimusteta kõik isikud, keda meelevaldselt kinni peetakse, sealhulgas osalemise eest meeleavaldustel, et protestida valimistulemuste või ametivõimude vägivalla vastu, või selliste meeleavalduste toetamise eest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka igasuguse hirmutamise, ahistamise, meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised ning kodanike väärkohtlemise ning mõistab hukka Valgevene ametivõimude poolt või nende süül toime pandud inimõiguste rikkumised; nõuab, et viivitamata lõpetataks kodanike mis tahes ahistamine, näiteks töötajate või üliõpilaste vallandamine streikides või protestides osalemise eest, ajakirjanike akrediteeringu tühistamine, kommunaalteenuste (nt vee või kütte) katkestamine karistusena, laste eestkosteõiguse äravõtmine, erapangakontode blokeerimine ja internetikatkestused; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub kõiki Valgevene õiguskaitsetöötajaid ja Valgevene ametivõimude nimel tegutsevaid isikuid üles viivitamata lõpetama vägivalla kasutamise tsiviilisikute vastu ning mitte täitma kuritegelikke käske ja juhiseid ebaproportsionaalse jõu, vägivalla, piinamise ja väärkohtlemise kasutamiseks kodanike vastu; nõuab, et Valgevene kriminaalkoodeksisse lisataks konkreetne piinamise määratlus kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega ning tehtaks seadusandlikke muudatusi, et kriminaliseerida kadunuks jääma sundimine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taunib ametivõimude täielikku soovimatust uurida õiguskaitseametnike poolse väärkohtlemise ja piinamise juhtumeid, samal ajal algatades kriminaaluurimisi rahumeelsete kodanike suhtes; rõhutab, et see annab tunnistust tahtlikust ja süstemaatilisest represseerimise ja karistamatuse poliitikast, mida rõhutab veelgi asjaolu, et asjaomased politsei- ja erijulgeolekujõud saavad rahvavastastes kuritegudes osalemise eest jätkuvalt kõrgeimat tunnustust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | lükkab tagasi 9. augustil 2020 toimunud nn presidendivalimiste tulemused ja toetab ühemõtteliselt Valgevene inimesi nende õigustatud nõuetes autoritaarse rõhumise viivitamatu lõpetamise, põhivabaduste ja inimõiguste austamise, demokraatliku esindatuse ja poliitilise osalemise osas, ning nõuab rahvusvaheliste standardite kohaste uute, vabade ja õiglaste valimiste korraldamist OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) valimisvaatlejate osavõtul; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub kõiki Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid üles ilmutama erilist hoolikust ja täitma oma kohustust austada inimõigusi kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et tuleb tagada kodanike õigus kogunemis-, ühinemis-, sõna- ja arvamus- ning meediavabadusele ja seega kaotada kõik neid vabadusi takistavad õiguslikud ja praktilised piirangud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et põhivabaduste ja inimõiguste austamiseks on tähtis kehtestada õigusriik ning luua toimiv ja sõltumatu kohtusüsteem, et tagada õigus kaitsjale, õiglasele kohtumenetlusele ja õiguskaitsevahendile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles suurendama oma abi Valgevene sõltumatule meediale, kelle ellujäämine ja tegevus on määrava tähtsusega, et Valgevene üldsus ja ka rahvusvaheline üldsus saaks Valgevene sündmuste kohta objektiivset teavet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab teravalt hukka surmanuhtluse jätkuva kohaldamise ning nõuab, et see viivitamata ja lõplikult kaotataks ning et seni kuulutataks surmanuhtlusele moratoorium ja kehtiks tegelik õigus surmanuhtluse määramise peale edasi kaevata; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub Valgevene ametivõime üles lõpetama ajakirjanike ja meediatöötajate ründamine, kinnipidamine ja demoniseerimine ning töötama meediavabaduse sisulise kaitse nimel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et EL toetaks rahvusvahelist uurimist seoses Aljaksandr Lukašenka režiimi poolt Valgevene rahva vastu toime pandud kuritegudega; on veendunud, et uurimist tuleks toetada tõendite kogumise keskuse ja ELi rahvusvahelise õiguse ekspertide rakkerühma loomisega, mis aitaks kaasa tulevastele rahvusvahelistele uurimistele; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles täielikult toetama ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja OSCE Moskva mehhanismi jõupingutusi, samuti inimõiguste kaitsjaid ja kodanikuühiskonda, et tagada inimõiguste rikkumiste dokumenteerimine ja nendest teatamine ning seejärel toimepanijate vastutuselevõtmine ja ohvritele õiguse mõistmine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mõistab hukka Valgevene Rahvusassamblee tegevuse Valgevene kodanikelt nende kodakondsuse äravõtmiseks poliitilistel põhjustel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mõistab hukka naissoost inimõiguste kaitsjate mahasurumise, eelkõige inimõiguste keskuse Vjasna aktivistide Marfa Rabkova ja Marina Kostõljantšenka vahistamise, ning nõuab naisaktivistide soolise ahistamise viivitamatut lõpetamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on veendunud, et 2020. aasta Sahharovi mõttevabaduse auhinna üleandmine Valgevene demokraatlikule opositsioonile võiks praegust pandeemiat arvesse võttes toimuda esialgu veebitseremoonia vormis; rõhutab siiski, et kui olukord seda võimaldab, tuleks korraldada füüsiline tseremoonia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et ELi ja selle liikmesriikide seni võetud meetmed Aljaksandr Lukašenka režiimi vastu on ebapiisavad, ning tervitab nõukogu otsust töötada välja kolmas sanktsioonide pakett, mis on suunatud Aljaksandr Lukašenka režiimiga seotud ettevõtetele ja oligarhidele; nõuab ELi sanktsioonide nimekirja usaldusväärset laiendamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toetab Euroopa Parlamendi teabekogumismissiooni viivitamatut lähetamist Vilniusesse ja Varssavisse, samuti koostööd Valgevene opositsiooniga, et uurida võimalikke meetmeid vahendustegevuseks ja demokraatia toetamiseks; rõhutab vajadust täiendava vahendustegevuse ja demokraatia toetamise meetmete järele, näiteks kõrgetasemelise missiooni järele, mis järgneks teabekogumismissioonile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub üles täielikult külmutama kõik ELi vahendite ülekanded praegusele Valgevene valitsusele ja riigi kontrolli all olevatele projektidele, sealhulgas laenud Euroopa Investeerimispangalt, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangalt jt; kutsub Euroopa välisteenistust üles peatama läbirääkimised ELi ja Valgevene partnerluse prioriteetide üle, kuni on toimunud vabad ja õiglased presidendivalimised; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama Valgevene kodanikuühiskonnale antavat abi ning ELi koostööd sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate ja sõltumatute ajakirjanikega, eelkõige nendega, kes viibivad vahi all, ning suurendama nende toetamist, jälgides nende kohtuprotsesse; palub, et komisjon looks kiiresti stipendiumiprogrammi üliõpilastele, kes on Valgevene ülikoolidest demokraatiameelsete vaadete tõttu eksmatrikuleeritud; palub komisjonil käivitada sihipärase ELi abiprogrammi, et aidata poliitiliste repressioonide ja politseivägivalla ohvreid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mõistab hukka Euroopa diplomaatide väljasaatmise Valgevenest ning nõuab, et EL ja liikmesriigid kaaluksid diplomaatilise koostöö vähendamist Valgevenega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mõistab hukka Valgevene ametivõimude taotlused anda välja Varssavis asuvate telekanalite Telegram Next ja Nexta-live asutajad Stsjapan Putsila ja Roman Pratasevitš, kelle Valgevene riiklik julgeolekukomitee lisas terroristliku tegevusega seotud isikute loetellu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama OSCE Moskva mehhanismi raportööri soovitusi seoses varjupaiga andmisega tagakiusamise korral, mis on hõlmatud Genfi pagulasseisundi konventsiooniga; julgustab liikmesriike seoses sellega veelgi lihtsustama Valgevenest poliitilistel põhjustel põgenevate isikute viisa saamise menetlust ning tagama nendele isikutele ja nende perekondadele kogu vajaliku toe ja abi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mõistab hukka meedia mahasurumise, internetile juurdepääsu takistamise, väärinfo levitamise ning ajakirjanike ja blogipidajate peksmise, vahistamise ja hirmutamise; rõhutab Valgevene rahva õigust pääseda teabele ligi ilma takistusteta; nõuab, et EL kasutaks oma vahendeid, et toetada ajakirjanduse müügipunkte ja ajakirjanikke, keda režiim represseerib; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab tungivalt, et Valgevene töötajatel peab olema võimalik kasutada oma õigust rahumeelselt streikida ilma vallandamise, vahistamise või muu survestamise ohuta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mõistab hukka asjaolu, et Astravjetsi tuumaelektrijaam ei vasta kõrgeimatele rahvusvahelistele keskkonna- ja ohutusstandarditele; toetab püüdlusi tagada Euroopa solidaarsus Astravjetsi tuumaelektrijaamast ELi turule elektrienergia importimise keelustamise küsimuses; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub uuesti nõukogu ja komisjoni üles viivitamata kehtestama kõikehõlmava, tõhusa ja kogu ELi hõlmava sanktsioonimeetmete mehhanismi (nn Magnitski akti), mis võimaldab sanktsioone kehtestada iga üksikisiku, riikliku või valitsusvälise osaleja või muu üksuse suhtes, kes on vastutav inimõiguste raske rikkumise, kuritarvituste või korruptsiooni eest või on selles osalenud; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Valgevene Vabariigi ametivõimudele. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0231.

(2)  ELT C 11, 13.1.2020, lk 18.

(3)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 100.

(4)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 60.

(5)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 135.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0280.

(7)  ELT L 45, 18.2.2020, lk 3.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/143 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/143

---

P9_TA(2020)0332

Türgi ebaseaduslikule tegevusele järgnenud pingete kasv Varoshas ja tungiv vajadus alustada uuesti läbirääkimisi

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon Türgi ebaseaduslikule tegevusele järgnenud pingete kasvu kohta Varoshas ja tungiva vajaduse kohta alustada uuesti läbirääkimisi (2020/2844(RSP))

(2021/C 425/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eelkõige 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2018. aasta aruannet Türgi kohta (1), ja 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu erakorralise tippkohtumise ettevalmistamise kohta, mille keskmes on olukorra ohtlik teravnemine ja Türgi roll Vahemere idaosas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eelkõige 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2018. aasta aruannet Türgi kohta (1), ja 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu erakorralise tippkohtumise ettevalmistamise kohta, mille keskmes on olukorra ohtlik teravnemine ja Türgi roll Vahemere idaosas (2),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2012. aasta deklaratsiooni Famagusta suletud osa tagastamise kohta selle seaduslikele elanikele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2012. aasta deklaratsiooni Famagusta suletud osa tagastamise kohta selle seaduslikele elanikele (3),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni 17. juuli 2008. aasta aruannet 25.–28. novembril 2007. aastal Küprosele Famagustasse tehtud teabekogumisvisiidi kohta ja 21. novembri 2018. aasta aruannet 7.–8. mail 2018. aastal Küprosele Famagustasse tehtud teabekogumisvisiidi kohta seoses Loizos Afxentiou poolt organisatsiooni Famagusta Refugee Movement nimel esitatud petitsiooniga nr 733/2004, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni 17. juuli 2008. aasta aruannet 25.–28. novembril 2007. aastal Küprosele Famagustasse tehtud teabekogumisvisiidi kohta ja 21. novembri 2018. aasta aruannet 7.–8. mail 2018. aastal Küprosele Famagustasse tehtud teabekogumisvisiidi kohta seoses Loizos Afxentiou poolt organisatsiooni Famagusta Refugee Movement nimel esitatud petitsiooniga nr 733/2004,

| — | võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta (4), 22. aprilli 2009. aasta (5) ja 13. veebruari 2018. aasta (6) resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta (4), 22. aprilli 2009. aasta (5) ja 13. veebruari 2018. aasta (6) resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist ELi laienemispoliitika kohta (COM(2020)0660) ja sellele lisatud 2020. aasta aruannet Türgi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist ELi laienemispoliitika kohta (COM(2020)0660) ja sellele lisatud 2020. aasta aruannet Türgi kohta,

| — | võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. ja 16. oktoobri 2020. aasta järeldusi ning varasemaid asjakohaseid nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. ja 16. oktoobri 2020. aasta järeldusi ning varasemaid asjakohaseid nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. oktoobri 2020. aasta deklaratsiooni Varoshaga seotud sündmuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. oktoobri 2020. aasta deklaratsiooni Varoshaga seotud sündmuste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. oktoobril 2020. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Varoshaga seotud sündmuste kohta ja 15. novembril 2020. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Varosha kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. oktoobril 2020. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Varoshaga seotud sündmuste kohta ja 15. novembril 2020. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Varosha kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning volinik Ferreira 20. oktoobri 2020. aasta ühisavaldust valimisprotsessi kohta Küprose türgi kogukonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning volinik Ferreira 20. oktoobri 2020. aasta ühisavaldust valimisprotsessi kohta Küprose türgi kogukonnas,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirja aluspõhimõtteid, kahe kogukonna juhtide vahel 1979. aastal sõlmitud kõrgetasemelist kokkulepet ning ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone Küprose kohta, sealhulgas resolutsioone 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) ja 2537 (2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirja aluspõhimõtteid, kahe kogukonna juhtide vahel 1979. aastal sõlmitud kõrgetasemelist kokkulepet ning ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone Küprose kohta, sealhulgas resolutsioone 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) ja 2537 (2020),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 9. oktoobri 2019. aasta ja 9. oktoobri 2020. aasta avaldusi olukorra kohta Küprosel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 9. oktoobri 2019. aasta ja 9. oktoobri 2020. aasta avaldusi olukorra kohta Küprosel,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri avaldust pärast 2019. aasta novembris Berliinis kahe juhiga toimunud kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri avaldust pärast 2019. aasta novembris Berliinis kahe juhiga toimunud kohtumist,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Türgi on kandidaatriik ja ELi oluline partner; arvestades, et Türgilt kui kandidaatriigilt eeldatakse kõrgeimate demokraatiastandardite järgimist, inimõiguste austamist ning õigusriigi põhimõtete, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide järgimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Türgi on kandidaatriik ja ELi oluline partner; arvestades, et Türgilt kui kandidaatriigilt eeldatakse kõrgeimate demokraatiastandardite järgimist, inimõiguste austamist ning õigusriigi põhimõtete, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide järgimist;

| B. | arvestades, et Türgi on NATO liitlane ja talle tuleks meelde tuletada tema kohustust täita konstruktiivset rolli pingete leevendamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Türgi on NATO liitlane ja talle tuleks meelde tuletada tema kohustust täita konstruktiivset rolli pingete leevendamisel;

| C. | arvestades, et 1974. aastal reageeris Türgi Kreeka hunta toetatavale läbikukkunud riigipöördele ning tungis Küprosesse oma relvajõududega sisse, ning arvestades, et 1974. aasta augustis tungiti sisse ka Famagusta linna, mis on olnud sellest ajast saadik ebaseaduslikult okupeeritud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 1974. aastal reageeris Türgi Kreeka hunta toetatavale läbikukkunud riigipöördele ning tungis Küprosesse oma relvajõududega sisse, ning arvestades, et 1974. aasta augustis tungiti sisse ka Famagusta linna, mis on olnud sellest ajast saadik ebaseaduslikult okupeeritud;

| D. | arvestades, et osa Famagusta linnast suleti ja on sellest saadik asustamata ning Türgi sõjaväe otsese kontrolli all; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et osa Famagusta linnast suleti ja on sellest saadik asustamata ning Türgi sõjaväe otsese kontrolli all;

| E. | arvestades, et ÜRO on seisukohal, et vastutus Varoshas status quo säilitamise eest lasub Türgil ja et Türgi vastutab seetõttu ka kõigi selle piirkonna staatuse muutmise püüete eest, mis on vastuolus 1979. aasta kõrgetasemelise kokkuleppe ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 550 (1984) ja 789 (1992); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO on seisukohal, et vastutus Varoshas status quo säilitamise eest lasub Türgil ja et Türgi vastutab seetõttu ka kõigi selle piirkonna staatuse muutmise püüete eest, mis on vastuolus 1979. aasta kõrgetasemelise kokkuleppe ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 550 (1984) ja 789 (1992);

| F. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 550 (1984) nimetatakse katseid asustada mis tahes osa Varoshast inimestega, kes ei ole selle elanikud, vastuvõetamatuks, ja nõutakse piirkonna üleandmist ÜRO haldusse, ning arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 789 (1992) nõutakse resolutsiooni 550 (1984) täitmist silmas pidades tungivalt, et Varosha tuleks usaldust suurendava meetmena anda ÜRO Küprose rahuvalvejõudude kontrolli all üle selle seaduslikele elanikele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 550 (1984) nimetatakse katseid asustada mis tahes osa Varoshast inimestega, kes ei ole selle elanikud, vastuvõetamatuks, ja nõutakse piirkonna üleandmist ÜRO haldusse, ning arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 789 (1992) nõutakse resolutsiooni 550 (1984) täitmist silmas pidades tungivalt, et Varosha tuleks usaldust suurendava meetmena anda ÜRO Küprose rahuvalvejõudude kontrolli all üle selle seaduslikele elanikele;

| G. | arvestades, et Famagusta suletud osa tagastamine selle seaduslikele elanikele hõlbustaks Küprose probleemi terviklikuks lahendamiseks tehtavaid pingutusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Famagusta suletud osa tagastamine selle seaduslikele elanikele hõlbustaks Küprose probleemi terviklikuks lahendamiseks tehtavaid pingutusi;

| H. | arvestades, et pärast Ankaras 6. oktoobril 2020 avaldatud teadet kuulutati osa Varoshast 8. oktoobril 2020 koostöös Küprose türklaste praeguse juhi Ersin Tatariga osaliselt „avatuks“, millega rikuti varasemaid kokkuleppeid ja ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast Ankaras 6. oktoobril 2020 avaldatud teadet kuulutati osa Varoshast 8. oktoobril 2020 koostöös Küprose türklaste praeguse juhi Ersin Tatariga osaliselt „avatuks“, millega rikuti varasemaid kokkuleppeid ja ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone;

| I. | arvestades, et 2019. aasta septembri alguses külastas Varoshat Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu ning andis teada Türgi „peakonsulaadi“„avamisest“ Varosha laiemas piirkonnas, ning arvestades, et 2020. aasta veebruari alguses külastas Varoshat Türgi asepresident Fuat Oktay, et pidada „tippkohtumine“ mahajäetud Varosha linna taasavamise õiguslike, poliitiliste ja majanduslike aspektide teemal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2019. aasta septembri alguses külastas Varoshat Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu ning andis teada Türgi „peakonsulaadi“„avamisest“ Varosha laiemas piirkonnas, ning arvestades, et 2020. aasta veebruari alguses külastas Varoshat Türgi asepresident Fuat Oktay, et pidada „tippkohtumine“ mahajäetud Varosha linna taasavamise õiguslike, poliitiliste ja majanduslike aspektide teemal;

| J. | arvestades, et Türgi on teatanud, et jätkab Varoshas ühepoolselt mitmesuguste projektidega, mis ähvardavad piirkonda selle ebaseaduslikuks asustamiseks ette valmistada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Türgi on teatanud, et jätkab Varoshas ühepoolselt mitmesuguste projektidega, mis ähvardavad piirkonda selle ebaseaduslikuks asustamiseks ette valmistada;

| K. | arvestades, et Küprose türgi kogukonnal on alates 18. oktoobrist 2020 uus juht Ersin Tatar; arvestades, et Küprose türklaste eelmisel juhil Mustafa Akıncıl oli oluline, positiivne ja ajalooline roll saare kahe kogukonna vahelise rahu ja dialoogi edendamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Küprose türgi kogukonnal on alates 18. oktoobrist 2020 uus juht Ersin Tatar; arvestades, et Küprose türklaste eelmisel juhil Mustafa Akıncıl oli oluline, positiivne ja ajalooline roll saare kahe kogukonna vahelise rahu ja dialoogi edendamisel;

| L. | arvestades, et 10. novembril 2020 protesteerisid tuhanded Küprose türklased ennenägematul arvul Küprose põhjaosas Türgi sekkumise vastu Küprosel, sealhulgas Varoshas, nõudes vabadust, demokraatiat ja Varosha küproslaste õiguste austamist; arvestades, et protestides osalesid ka peamised opositsioonijuhid, sealhulgas Küprose türklaste endine juht Mustafa Akıncı; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 10. novembril 2020 protesteerisid tuhanded Küprose türklased ennenägematul arvul Küprose põhjaosas Türgi sekkumise vastu Küprosel, sealhulgas Varoshas, nõudes vabadust, demokraatiat ja Varosha küproslaste õiguste austamist; arvestades, et protestides osalesid ka peamised opositsioonijuhid, sealhulgas Küprose türklaste endine juht Mustafa Akıncı;

| M. | arvestades, et Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani külaskäik Küprose okupeeritud alale n-ö pikniku pidamiseks Varoshas 15. novembril 2020 oli provokatiivne tegu, mis tekitas Küprose türklaste seas äärmuslikke reaktsioone; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani külaskäik Küprose okupeeritud alale n-ö pikniku pidamiseks Varoshas 15. novembril 2020 oli provokatiivne tegu, mis tekitas Küprose türklaste seas äärmuslikke reaktsioone;

| N. | arvestades, et kõigil varasematel läbirääkimistel, sealhulgas viimasel Küprose-teemalisel konverentsil 2017. aastal Crans-Montanas, lisati Varosha piirkondade hulka, mis tuleb tagastada Küprose kreeka administratsioonile pärast Küprose probleemi terviklikku lahendamist kahest kogukonnast ja kahest tsoonist koosneva föderatsiooni kokkuleppe alusel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kõigil varasematel läbirääkimistel, sealhulgas viimasel Küprose-teemalisel konverentsil 2017. aastal Crans-Montanas, lisati Varosha piirkondade hulka, mis tuleb tagastada Küprose kreeka administratsioonile pärast Küprose probleemi terviklikku lahendamist kahest kogukonnast ja kahest tsoonist koosneva föderatsiooni kokkuleppe alusel;

| O. | arvestades, et Küprose türgi kogukonna praegune juht Ersin Tatar on vastu Küprose probleemi terviklikule lahendusele, mis põhineb kahe piirkonna vahelisel kahe kogukonna föderatsioonil, nagu on ette nähtud ÜRO parameetrites, ning arvestades, et 15. novembril 2020 kutsus president Recep Tayyip Erdoğan üles pidama kõnelusi, mille eesmärk on luua Küprosel kaks eraldiseisvat riiki; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Küprose türgi kogukonna praegune juht Ersin Tatar on vastu Küprose probleemi terviklikule lahendusele, mis põhineb kahe piirkonna vahelisel kahe kogukonna föderatsioonil, nagu on ette nähtud ÜRO parameetrites, ning arvestades, et 15. novembril 2020 kutsus president Recep Tayyip Erdoğan üles pidama kõnelusi, mille eesmärk on luua Küprosel kaks eraldiseisvat riiki;

| P. | arvestades, et Türgi jätkab Vahemere idaosas oma praegust ebaseaduslikku ühepoolset sõjalist tegevust, mis on vastuolus ELi liikmesriikide Kreeka ja Küprose suveräänsusega; arvestades, et Türgi otsene seotus Aserbaidžaani toetamisega Mägi-Karabahhi konflikti kontekstis läheb kaugemale tema geomajanduslikest huvidest ja peegeldab ambitsioonikamat geopoliitilist tegevuskava, nagu ka Türgi tegevuse puhul Liibüas ja Süürias, ning märgib murega, et Türgi pidev ja kasvav distantseerumine Euroopa väärtustest ja standarditest on viinud ELi-Türgi suhted ajalooliselt madalale tasemele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Türgi jätkab Vahemere idaosas oma praegust ebaseaduslikku ühepoolset sõjalist tegevust, mis on vastuolus ELi liikmesriikide Kreeka ja Küprose suveräänsusega; arvestades, et Türgi otsene seotus Aserbaidžaani toetamisega Mägi-Karabahhi konflikti kontekstis läheb kaugemale tema geomajanduslikest huvidest ja peegeldab ambitsioonikamat geopoliitilist tegevuskava, nagu ka Türgi tegevuse puhul Liibüas ja Süürias, ning märgib murega, et Türgi pidev ja kasvav distantseerumine Euroopa väärtustest ja standarditest on viinud ELi-Türgi suhted ajalooliselt madalale tasemele;

| 1. | mõistab hukka Türgi ebaseadusliku tegevuse Varoshas, eelkõige selle osalise nn avamise; rõhutab, et uue n-ö pöördumatu teo toimepanek õõnestab vastastikust usaldust ja Küprose probleemile tervikliku lahenduse leidmise väljavaateid, halvendades kohalikku olukorda, süvendades lõhenemist ja juurutades Küprose lõplikku kaheks jagamist; hoiatab Varosha status quo’s tehtavate mis tahes muudatuste eest, millega rikutaks eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et Türgi valitsus järgiks ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutist üleskutset see otsus tagasi võtta ja hoiduks kõigist ühepoolsetest sammudest, mis võiksid pingeid saarel veelgi suurendada; kutsub Türgit üles tooma oma väed Küproselt välja, andma Varosha piirkonna üle selle seaduslikele elanikele ÜRO administratsiooni ajutise kontrolli all kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 550 (1984) ja hoiduma tegevusest, mis muudab ebaseaduslike asunduste poliitika kaudu saare demograafilist tasakaalu; rõhutab vajadust rakendada pärast Küprose probleemi lahendamist ELi õigustikku kogu saarel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on kindlalt veendunud, et konfliktide kestlik lahendamine on võimalik üksnes hea tahte vaimus ja rahvusvahelise õigusega kooskõlas peetava dialoogi, diplomaatia ja läbirääkimiste abil, ning kinnitab veel kord oma veendumust, et kestlik lahendus Küprose probleemile tooks kasu kõigile piirkonna riikidele, eelkõige Küprosele, Kreekale ja Türgile; kutsub Euroopa Ülemkogu üles jääma Türgi ühepoolse ja ebaseadusliku tegevuse suhtes oma ühtsele seisukohale, võtma meetmed ja kehtestama vastuseks Türgi ebaseaduslikule tegevusele ranged sanktsioonid; tuletab meelde, et edasisi sanktsioone saab vältida üksnes dialoogi, lojaalse koostöö ja konkreetsete kohapealsete edusammude abil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab ÜRO peasekretäri üleskutset taasalustada läbirääkimisi sealt, kus need 2017. aastal Crans-Montanas katkesid, ning toonitab, et seda tuleks teha kahe juhi 11. veebruari 2014. aasta ühisdeklaratsioonile, ÜRO peasekretäri 30. juuni 2017. aasta kuuepunktilisele raamistikule ja konverentsi lõpuks saavutatud seisukohtade lähenemisele tuginedes; peab kahetsusväärseks, et Türgi kõrgeimad ametivõimud on kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse heaks kiitnud, ning nõuab tungivalt, et Türgi tegutseks otseselt ÜRO peasekretäri üleskutsest lähtudes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab veel kord toetust õiglasele, terviklikule ja kestlikule lahendusele, mis põhineb kahe kogukonna ja kahe tsooni föderatsioonil, mis oleks ühtne juriidiline isik, millel oleks ühtne suveräänsus ja üks kodakondsus ning kus kahe kogukonna vahel valitseks poliitiline võrdsus, nagu on määratletud asjakohastes ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides, kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ELi õigustikuga ning järgides põhimõtteid, millel liit rajaneb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab muret selle pärast, et Varosha ebaseadusliku „avamise“ eesmärk on muuta piirkonna kinnisvaraomandi staatust ning kahandada nii väljavaateid, et elanikud pöörduvad vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomastele resolutsioonidele või Küprose probleemi tervikliku lahenduse kohaselt Varoshasse tagasi; nõuab tungivalt, et Türgi hoiduks Varosha ebaseaduslikust asustamisest inimestega, kes ei ole selle seaduslikud elanikud, või nõuaks, et seaduslikud elanikud pöörduksid oma vara juurde tagasi sõjalise okupatsiooni tingimustes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et ÜRO egiidi all kokkulepitud alusel peetavad otsekõnelused on endiselt ainus võimalus jõuda lahenduseni, mis taasühendaks saare ja selle rahva ning tooks muu hulgas kaasa Küprose ja Türgi vaheliste suhete normaliseerimise, paremad väljavaated Küprose ja Türgi vahelise majandusvööndi piiritlemiseks ning ELi ja Türgi suhete tugevdamise; nõuab tungivalt, et läbirääkimisi Küprose taasühendamise üle alustataks ÜRO peasekretäri egiidi all võimalikult kiiresti uuesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toetab nii Küprose türgi kui ka kreeka kogukonda rahu ja stabiilsuse taotlemisel ning kutsub komisjoni üles viivitamata rakendama Küprose türgi kogukonnale antava abi teist iga-aastast tegevusprogrammi, mille eesmärk on toetada projekte, mis soodustavad leppimist ning parandavad taristut, keskkonnakaitset ja majandusarengut; nõuab Küprose türgi ja kreeka kogukonna kodanikuühiskonnale eelkõige jätkuvat ja suuremat toetust nii ELi abiprogrammi raames kui ka struktuurilisemalt uue mitmeaastase finantsraamistiku osana, eelkõige kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi kaudu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid endale aktiivsema rolli, et läbirääkimised ÜRO egiidi all edukalt lõpule viia, sealhulgas esindaja nimetamisega ÜRO heade teenete missiooni juurde, ja kooskõlastaksid oma pingutusi Euroopa Parlamendiga, et veenda Türgit oma ebaseaduslikust tegevusest Varoshas loobuma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab oma toetust Küprose territoriaalsele terviklikkusele ja nõuab, et ELi liikmesriigid seisaksid vastu kolmandate riikide katsetele tunnustada Küprose saarel riiki, mis ei ole Küprose Vabariik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab hukka Türgi presidendi Varosha-visiidi ajal 15. novembril 2020 tehtud avaldused, mis ühemõtteliselt paljastasid Ankara tegevuskava suletud linna ebaseaduslikuks asustamiseks ja tema toetuse Küprose lõplikule kaheks jagamisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Türgit üles hoiduma mis tahes ühepoolsest tegevusest, näiteks ebaseaduslikust katsepuurimisest, mis rikub veelgi Küprose Vabariigi suveräänsust ja suveräänseid õigusi, ähvardab mereõigust rikkudes tekitada uusi pöördumatult tehtud tegusid, õõnestab sisuliste läbirääkimiste taasalustamist ja väljavaateid leida kokkulepitud alustel terviklik lahendus ega soodusta heanaaberlikke suhteid piirkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub ÜRO Küprose missiooni üles jälgima Varosha sündmusi tähelepanelikumalt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Türgi presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0200.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0230.

(3)  ELT C 249 E, 30.8.2013, lk 1.

(4)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 41.

(5)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 12.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0114.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/147 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/147

---

P9_TA(2020)0336

Abordiõigus Poolas

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon abordiõiguse de facto keelustamise kohta Poolas (2020/2876(RSP))

(2021/C 425/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artiklit 2 ja artikli 7 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artiklit 2 ja artikli 7 lõiget 1,

| — | võttes arvesse 4. novembri 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. novembri 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseadust,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 16. detsembri 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 16. detsembri 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO 10. detsembri 1984. aasta konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO 10. detsembri 1984. aasta konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 23. novembril 2016. aastal avaldatud kokkuvõtlikke märkusi Poolat käsitleva seitsmenda perioodilise aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 23. novembril 2016. aastal avaldatud kokkuvõtlikke märkusi Poolat käsitleva seitsmenda perioodilise aruande kohta,

| — | võttes arvesse UNESCO 10. jaanuari 2018. aasta rahvusvahelisi tehnilisi suuniseid seksuaalkasvatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 10. jaanuari 2018. aasta rahvusvahelisi tehnilisi suuniseid seksuaalkasvatuse kohta,

| — | võttes arvesse 1994. aastal Kairos toimunud rahvastiku ja arengu rahvusvahelist konverentsi (ICPD), selle tegevuskava, selle läbivaatamiskonverentside tulemusi ja konverentsi 25. aastapäevaks 2019. aastal korraldatud Nairobi tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aastal Kairos toimunud rahvastiku ja arengu rahvusvahelist konverentsi (ICPD), selle tegevuskava, selle läbivaatamiskonverentside tulemusi ja konverentsi 25. aastapäevaks 2019. aastal korraldatud Nairobi tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendele järgnenud dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking+10 (2005), Peking+15 (2010) ja Peking+20 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendele järgnenud dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking+10 (2005), Peking+15 (2010) ja Peking+20 (2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), mis jõustus 1. augustil 2014, ning Euroopa Parlamendi 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), mis jõustus 1. augustil 2014, ning Euroopa Parlamendi 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (1),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, milles lepiti kokku 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, milles lepiti kokku 2015. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 4. detsembri 2017. aasta aruteludokumenti „Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe“ (Naiste seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused Euroopas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 4. detsembri 2017. aasta aruteludokumenti „Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe“ (Naiste seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused Euroopas),

| — | võttes arvesse komisjoni korraldatava iga-aastase põhiõiguste kollokviumi 2017. aasta kollokviumi „Naiste õigused keerulistel aegadel“ järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni korraldatava iga-aastase põhiõiguste kollokviumi 2017. aasta kollokviumi „Naiste õigused keerulistel aegadel“ järeldusi,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2018. aasta soovitusi noorte seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2018. aasta soovitusi noorte seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni 10. juuli 2017. aasta aruannet 22.–24. mail 2017 Poolasse tehtud lähetuse kohta ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 3. detsembri 2018. aasta aruannet pärast õigusriigi olukorda hindava ajutise delegatsiooni lähetust Poolasse (19.–21. september 2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni 10. juuli 2017. aasta aruannet 22.–24. mail 2017 Poolasse tehtud lähetuse kohta ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 3. detsembri 2018. aasta aruannet pärast õigusriigi olukorda hindava ajutise delegatsiooni lähetust Poolasse (19.–21. september 2018),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Poola kohta, eelkõige 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi ja demokraatia olukorra kohta Poolas (2) ning oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Poola kohta, eelkõige 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi ja demokraatia olukorra kohta Poolas (2) ning oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (3),

| — | võttes arvesse nelja rikkumismenetlust, mille komisjon algatas Poola vastu seoses Poola kohtusüsteemi reformiga, ning komisjoni 20. detsembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nelja rikkumismenetlust, mille komisjon algatas Poola vastu seoses Poola kohtusüsteemi reformiga, ning komisjoni 20. detsembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (COM(2017)0835),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse kohta kohaldada Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõiget 1 seoses olukorraga Poolas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse kohta kohaldada Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõiget 1 seoses olukorraga Poolas (4),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2019. aasta resolutsiooni seksuaalkasvatuse kriminaliseerimise kohta Poolas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2019. aasta resolutsiooni seksuaalkasvatuse kriminaliseerimise kohta Poolas (5),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (6), ning oma 17. aprilli 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse õiguste ja väärtuste programm (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (6), ning oma 17. aprilli 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse õiguste ja väärtuste programm (7),

| — | võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (8),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste avaliku diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vaenukõne, sealhulgas LGBTI-vabade piirkondade kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste avaliku diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vaenukõne, sealhulgas LGBTI-vabade piirkondade kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta õigusriigi olukorda käsitlevat 2020. aasta aruannet „Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“ (COM(2020)0580) ja õigusriigi olukorda Poolas käsitlevat peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta õigusriigi olukorda käsitlevat 2020. aasta aruannet „Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“ (COM(2020)0580) ja õigusriigi olukorda Poolas käsitlevat peatükki,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi enamust esindava viie fraktsiooni esimeeste 30. oktoobril 2020 Poola peaministrile saadetud kirja (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi enamust esindava viie fraktsiooni esimeeste 30. oktoobril 2020 Poola peaministrile saadetud kirja (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et liit soovib rajaneda sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik, inimõiguste austamine ja mittediskrimineerimine, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2; arvestades, et kõik liikmesriigid on võtnud rahvusvahelise õiguse ja ELi aluslepingute alusel ülesanded ja kohustused põhiõigusi austada, tagada ning täita; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit soovib rajaneda sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik, inimõiguste austamine ja mittediskrimineerimine, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2; arvestades, et kõik liikmesriigid on võtnud rahvusvahelise õiguse ja ELi aluslepingute alusel ülesanded ja kohustused põhiõigusi austada, tagada ning täita;

| B. | arvestades, et tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on õigusriigi toimimiseks ning põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitsmiseks ELis olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on õigusriigi toimimiseks ning põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitsmiseks ELis olulise tähtsusega;

| C. | arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on aluslepingutes ja hartas sätestatud põhiõigus, mida tuleb täiel määral austada; arvestades, et harta, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika kohaselt on seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused seotud mitme inimõigusega, nagu õigusega elule, kaitsega ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise eest, õigusega tervishoiule, õigusega eraelu puutumatusele, õigusega teabele ja haridusele ning diskrimineerimiskeeluga; arvestades, et need inimõigused kajastuvad ka Poola põhiseaduses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on aluslepingutes ja hartas sätestatud põhiõigus, mida tuleb täiel määral austada; arvestades, et harta, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika kohaselt on seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused seotud mitme inimõigusega, nagu õigusega elule, kaitsega ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise eest, õigusega tervishoiule, õigusega eraelu puutumatusele, õigusega teabele ja haridusele ning diskrimineerimiskeeluga; arvestades, et need inimõigused kajastuvad ka Poola põhiseaduses;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament käsitles seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi oma hiljuti vastu võetud programmis „EL tervise heaks“, et tagada õigeaegne juurdepääs kaupadele, mida on vaja seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste ohutuks tagamiseks (nt ravimid, rasestumisvastased vahendid ja meditsiiniseadmed); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament käsitles seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi oma hiljuti vastu võetud programmis „EL tervise heaks“, et tagada õigeaegne juurdepääs kaupadele, mida on vaja seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste ohutuks tagamiseks (nt ravimid, rasestumisvastased vahendid ja meditsiiniseadmed);

| E. | arvestades, et konstitutsioonikohus loodi ühe keskse elemendina, mis tagab Poolas põhiseadusliku demokraatia kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi ning õigusriigi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konstitutsioonikohus loodi ühe keskse elemendina, mis tagab Poolas põhiseadusliku demokraatia kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi ning õigusriigi;

| F. | arvestades, et naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee ja ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee tegid 2018. aasta augustis ühisavalduse, milles rõhutati, et juurdepääs ohutule ja seaduslikule abordile ning sellega seotud teenustele ja teabele on naiste reproduktiivtervise oluline aspekt, ning nõuti tungivalt, et riigid lõpetaksid naiste ja tütarlaste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste piiramise, kuna see ohustab nende tervist ja elu; arvestades, et juurdepääs abordile on inimõigus, samas kui selle edasilükkamine ja keelamine on soolise vägivalla vormid ning nende puhul võib tegu olla piinamise ja/või julma, ebainimliku ja alandava kohtlemisega; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused on ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 3 sihteesmärgid, ning arvestades, et soolise vägivalla ja kahjulike tavade kaotamine on kestliku arengu eesmärgi nr 5 sihteesmärgid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee ja ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee tegid 2018. aasta augustis ühisavalduse, milles rõhutati, et juurdepääs ohutule ja seaduslikule abordile ning sellega seotud teenustele ja teabele on naiste reproduktiivtervise oluline aspekt, ning nõuti tungivalt, et riigid lõpetaksid naiste ja tütarlaste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste piiramise, kuna see ohustab nende tervist ja elu; arvestades, et juurdepääs abordile on inimõigus, samas kui selle edasilükkamine ja keelamine on soolise vägivalla vormid ning nende puhul võib tegu olla piinamise ja/või julma, ebainimliku ja alandava kohtlemisega; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused on ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 3 sihteesmärgid, ning arvestades, et soolise vägivalla ja kahjulike tavade kaotamine on kestliku arengu eesmärgi nr 5 sihteesmärgid;

| G. | arvestades, et juurdepääs põhjalikule ja eakohasele teabele, seksuaal- ja suhtealasele haridusele ning seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, sealhulgas pereplaneerimisele, rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule ja seaduslikule abordile, samuti tütarlaste ja naiste autonoomia ja võimalus langetada vabu ja iseseisvaid otsuseid oma keha ja elu üle on nende majandusliku sõltumatuse eeltingimus ning seega oluline soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja soolise vägivalla kaotamiseks; arvestades, et tegemist on nende keha ja nende valikuga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et juurdepääs põhjalikule ja eakohasele teabele, seksuaal- ja suhtealasele haridusele ning seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, sealhulgas pereplaneerimisele, rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule ja seaduslikule abordile, samuti tütarlaste ja naiste autonoomia ja võimalus langetada vabu ja iseseisvaid otsuseid oma keha ja elu üle on nende majandusliku sõltumatuse eeltingimus ning seega oluline soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja soolise vägivalla kaotamiseks; arvestades, et tegemist on nende keha ja nende valikuga;

| H. | arvestades, et Poola on ratifitseerinud Istanbuli konventsiooni, Lanzarote konventsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ja lapse õiguste konventsiooni ning on rahvusvahelise inimõigustealase õiguse kohaselt kohustatud tagama juurdepääsu põhjalikule seksuaalkasvatusele ja -teabele, sealhulgas seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise ohtude kohta, ning võitlema sooliste stereotüüpide vastu ühiskonnas; arvestades, et Poola ei ole rakendanud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid seaduslikule abordile juurdepääsu kohta; arvestades, et Euroopa Nõukogu ministrite komitee on kritiseerinud Poolat edusammude puudumise pärast selles valdkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Poola on ratifitseerinud Istanbuli konventsiooni, Lanzarote konventsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ja lapse õiguste konventsiooni ning on rahvusvahelise inimõigustealase õiguse kohaselt kohustatud tagama juurdepääsu põhjalikule seksuaalkasvatusele ja -teabele, sealhulgas seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise ohtude kohta, ning võitlema sooliste stereotüüpide vastu ühiskonnas; arvestades, et Poola ei ole rakendanud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid seaduslikule abordile juurdepääsu kohta; arvestades, et Euroopa Nõukogu ministrite komitee on kritiseerinud Poolat edusammude puudumise pärast selles valdkonnas;

| I. | arvestades, et abordi kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et Poolal on 2020. aasta Euroopa rasestumisvastaste vahendite atlases (European Contraception Atlas) üks Euroopa Liidu madalamaid tulemusi, kuna riigi rasestumisvastaste vahendite kättesaadavuse, pereplaneerimise, nõustamise ja veebipõhise teabe pakkumise poliitika on üks piiravamaid; arvestades, et Poola on üks vähestest riikidest, kus rasestumisvastaste hädaabivahendite jaoks on vaja retsepti, mille andmisest arstid sageli isiklike veendumuste tõttu keelduvad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et abordi kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et Poolal on 2020. aasta Euroopa rasestumisvastaste vahendite atlases (European Contraception Atlas) üks Euroopa Liidu madalamaid tulemusi, kuna riigi rasestumisvastaste vahendite kättesaadavuse, pereplaneerimise, nõustamise ja veebipõhise teabe pakkumise poliitika on üks piiravamaid; arvestades, et Poola on üks vähestest riikidest, kus rasestumisvastaste hädaabivahendite jaoks on vaja retsepti, mille andmisest arstid sageli isiklike veendumuste tõttu keelduvad;

| J. | arvestades, et alates konstitutsioonikohtu 2015. aasta otsusest, mis puudutab 5. detsembri 1996. aasta arstide ja hambaarstide kutseala seadust, ei ole tervishoiutöötajatel ega tervishoiuasutustel õiguslikku kohustust soovitada teiste asutuste või arstide nimesid, kui nad isiklike veendumuste tõttu keelduvad patsiendile seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste osutamisest; arvestades, et 2020. aasta juulis muudetud seaduse lõplik versioon ei sisalda patsiendi edasisuunamise kohustust, nagu algselt kavandati; arvestades, et selline väljajätmine näitab, et Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust, mis käsitleb Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt Poola vastu seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste valdkonnas tehtud otsuste täitmist, eiratakse täielikult; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates konstitutsioonikohtu 2015. aasta otsusest, mis puudutab 5. detsembri 1996. aasta arstide ja hambaarstide kutseala seadust, ei ole tervishoiutöötajatel ega tervishoiuasutustel õiguslikku kohustust soovitada teiste asutuste või arstide nimesid, kui nad isiklike veendumuste tõttu keelduvad patsiendile seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste osutamisest; arvestades, et 2020. aasta juulis muudetud seaduse lõplik versioon ei sisalda patsiendi edasisuunamise kohustust, nagu algselt kavandati; arvestades, et selline väljajätmine näitab, et Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust, mis käsitleb Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt Poola vastu seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste valdkonnas tehtud otsuste täitmist, eiratakse täielikult;

| K. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide, näiteks naiste ja pereplaneerimise föderatsiooni andmetel tegi 2018. aastal ainult 10 % Poola riikliku haigekassaga lepingu sõlminud haiglatest seaduslikke aborte, mis tähendab, et terved Poola vojevoodkonnad keelduvad pakkumast ohutut ja seaduslikku aborti, muutes naistele selliste teenuste kättesaadavuse äärmiselt raskeks ja sageli võimatuks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide, näiteks naiste ja pereplaneerimise föderatsiooni andmetel tegi 2018. aastal ainult 10 % Poola riikliku haigekassaga lepingu sõlminud haiglatest seaduslikke aborte, mis tähendab, et terved Poola vojevoodkonnad keelduvad pakkumast ohutut ja seaduslikku aborti, muutes naistele selliste teenuste kättesaadavuse äärmiselt raskeks ja sageli võimatuks;

| L. | arvestades, et kolleegide ja tervisametkondade kartuses ja nende surve tõttu eelistavad Poola arstid vältida seotust abordiprotseduuridega; arvestades, et lisaks laialdaselt kasutatavale nn veendumuste klauslile loovad arstid täiendavaid, seaduses sätestamata takistusi, nagu tarbetu arstlik läbivaatus, psühholoogiline nõustamine või täiendavad konsultatsioonid ekspertidega, või piiravad naiste õigust sünnieelsetele uuringutele ja teabele, mis tuleks riiklikus tervishoiusüsteemis tagada kõigile; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kolleegide ja tervisametkondade kartuses ja nende surve tõttu eelistavad Poola arstid vältida seotust abordiprotseduuridega; arvestades, et lisaks laialdaselt kasutatavale nn veendumuste klauslile loovad arstid täiendavaid, seaduses sätestamata takistusi, nagu tarbetu arstlik läbivaatus, psühholoogiline nõustamine või täiendavad konsultatsioonid ekspertidega, või piiravad naiste õigust sünnieelsetele uuringutele ja teabele, mis tuleks riiklikus tervishoiusüsteemis tagada kõigile;

| M. | arvestades, et günekoloogilise abi kättesaadavus on Poolas väga piiratud ja mõnes piirkonnas peaaegu võimatu, mille tagajärjeks on soovimatute raseduste suur arv, kehv reproduktiivtervis, emakakaelavähi suur levik ja ebapiisav juurdepääs rasestumisvastastele vahenditele; arvestades, et LGBTI+ inimeste juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ning nende õigusi piiratakse märkimisväärselt; arvestades, et günekoloogilist abi vajavaid transsoolisi- ja mittebinaarseid inimesi diskrimineeritakse meditsiiniasutustes ning sageli ei võimaldata neile juurdepääsu ravile; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et günekoloogilise abi kättesaadavus on Poolas väga piiratud ja mõnes piirkonnas peaaegu võimatu, mille tagajärjeks on soovimatute raseduste suur arv, kehv reproduktiivtervis, emakakaelavähi suur levik ja ebapiisav juurdepääs rasestumisvastastele vahenditele; arvestades, et LGBTI+ inimeste juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ning nende õigusi piiratakse märkimisväärselt; arvestades, et günekoloogilist abi vajavaid transsoolisi- ja mittebinaarseid inimesi diskrimineeritakse meditsiiniasutustes ning sageli ei võimaldata neile juurdepääsu ravile;

| N. | arvestades, et alates 2019. aasta algusest on rohkem kui 80 Poola piirkonda, maakonda või omavalitsust võtnud vastu LGBTI+ inimeste vastu suunatud resolutsioone, milles nad kuulutavad end vabaks nn LGBT-ideoloogiast, või on vastu võtnud kõik piirkondlikud perekonnaõiguste hartad või osa neist, mis diskrimineerivad eelkõige üksikvanemaid ja LGBTI+ inimestest vanemaid ja inimesi ning tegelikult piiravad nende ELi kodanike liikumisvabadust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alates 2019. aasta algusest on rohkem kui 80 Poola piirkonda, maakonda või omavalitsust võtnud vastu LGBTI+ inimeste vastu suunatud resolutsioone, milles nad kuulutavad end vabaks nn LGBT-ideoloogiast, või on vastu võtnud kõik piirkondlikud perekonnaõiguste hartad või osa neist, mis diskrimineerivad eelkõige üksikvanemaid ja LGBTI+ inimestest vanemaid ja inimesi ning tegelikult piiravad nende ELi kodanike liikumisvabadust;

| O. | arvestades, et Poolas katkestab igal aastal raseduse hinnanguliselt kuni 200 000 naist, kes on sunnitud tegema aborti salaja, milleks peamiselt kasutatakse meditsiinilise abordi tablette ja mille puhul puudub vajalik professionaalne meditsiiniline järelevalve ja nõustamine; arvestades, et hinnanguliselt kuni 30 000 naist on sunnitud igal aastal Poolast välismaale reisima, et saada vajalikku arstiabi ja aborti teha (12); arvestades, et selliste meetmete kättesaadavus on seotud teenuste eest tasumisega, mis tähendab, et need ei ole võrdselt kättesaadavad kõigile naistele, eelkõige sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatele naistele ja ebaseaduslikele naissoost sisserändajatele; arvestades, et see tähendab, et ohutu abort on Poolas kättesaadav ainult piiratud hulgale naistele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Poolas katkestab igal aastal raseduse hinnanguliselt kuni 200 000 naist, kes on sunnitud tegema aborti salaja, milleks peamiselt kasutatakse meditsiinilise abordi tablette ja mille puhul puudub vajalik professionaalne meditsiiniline järelevalve ja nõustamine; arvestades, et hinnanguliselt kuni 30 000 naist on sunnitud igal aastal Poolast välismaale reisima, et saada vajalikku arstiabi ja aborti teha (12); arvestades, et selliste meetmete kättesaadavus on seotud teenuste eest tasumisega, mis tähendab, et need ei ole võrdselt kättesaadavad kõigile naistele, eelkõige sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatele naistele ja ebaseaduslikele naissoost sisserändajatele; arvestades, et see tähendab, et ohutu abort on Poolas kättesaadav ainult piiratud hulgale naistele;

| P. | arvestades, et 119 Poola parlamendi liikme algatusel ja abordivastase liikumise toetusel otsustas Poola konstitutsioonikohus 22. oktoobril 2020, et perekonna planeerimist, inimloote kaitset ja raseduse katkestamise lubatavust käsitleva 1993. aasta seaduse säte, mis lubab teha aborti juhul, kui sünnieelsed uuringud või muud meditsiinilised kaalutlused on näidanud suurt tõenäosust, et lootel on raske ja pöördumatu väärareng või ravimatu haigus, on põhiseadusega vastuolus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 119 Poola parlamendi liikme algatusel ja abordivastase liikumise toetusel otsustas Poola konstitutsioonikohus 22. oktoobril 2020, et perekonna planeerimist, inimloote kaitset ja raseduse katkestamise lubatavust käsitleva 1993. aasta seaduse säte, mis lubab teha aborti juhul, kui sünnieelsed uuringud või muud meditsiinilised kaalutlused on näidanud suurt tõenäosust, et lootel on raske ja pöördumatu väärareng või ravimatu haigus, on põhiseadusega vastuolus;

| Q. | arvestades, et 2019. aastal katkestatud 1 110 rasedusest oli 1 074 puhul õiguslik alus suur tõenäosus, et lootel on raske ja pöördumatu väärareng või ravimatu haigus, samal ajal kui ülejäänud juhtudel katkestati rasedus, sest see kujutas ohtu naise elule või tervisele või oli keelatud tegevuse (st vägistamise) tagajärg, mis on ainsad muud 1993. aasta perekonna planeerimise seaduses lubatud põhjused; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2019. aastal katkestatud 1 110 rasedusest oli 1 074 puhul õiguslik alus suur tõenäosus, et lootel on raske ja pöördumatu väärareng või ravimatu haigus, samal ajal kui ülejäänud juhtudel katkestati rasedus, sest see kujutas ohtu naise elule või tervisele või oli keelatud tegevuse (st vägistamise) tagajärg, mis on ainsad muud 1993. aasta perekonna planeerimise seaduses lubatud põhjused;

| R. | arvestades, et kohtuotsust hakatakse kohaldama alates selle avaldamisest, mis on Poola õiguse kohaselt kohustuslik, ning et selle avaldamise tulemusena keelatakse Poolas peaaegu täielikult õigus abordile, kriminaliseeritakse abort ning kasvab salajaste ja ebaturvaliste abortide arv ja ainult mõnedele kättesaadav aborditurism, mis kahjustab naiste tervist ja õigusi ning seab ohtu nende elu; arvestades, et vaatamata sellele, et kohtuotsust ei ole avaldatud, on piiratud seadusliku abordil kättesaadavust paljude rasedate naiste jaoks, kellele on teatatud, et on suur tõenäosus, et lootel on raske ja pöördumatu väärareng või ravimatu haigus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kohtuotsust hakatakse kohaldama alates selle avaldamisest, mis on Poola õiguse kohaselt kohustuslik, ning et selle avaldamise tulemusena keelatakse Poolas peaaegu täielikult õigus abordile, kriminaliseeritakse abort ning kasvab salajaste ja ebaturvaliste abortide arv ja ainult mõnedele kättesaadav aborditurism, mis kahjustab naiste tervist ja õigusi ning seab ohtu nende elu; arvestades, et vaatamata sellele, et kohtuotsust ei ole avaldatud, on piiratud seadusliku abordil kättesaadavust paljude rasedate naiste jaoks, kellele on teatatud, et on suur tõenäosus, et lootel on raske ja pöördumatu väärareng või ravimatu haigus;

| S. | arvestades, et kohtuotsus on uus rünnak õigusriigi ja põhiõiguste vastu ning järjekordne katse piirata seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi Poolas, mida on viimastel aastatel mitmel korral püütud teha; arvestades, et need katsed peatati esialgu 2016., 2018. ja 2020. aastal Poola kodanike massilise vastuseisu tõttu, mida väljendati nn musta reede marssidel ja mida Euroopa Parlamendi eri fraktsioonide liikmed kindlalt toetasid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kohtuotsus on uus rünnak õigusriigi ja põhiõiguste vastu ning järjekordne katse piirata seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi Poolas, mida on viimastel aastatel mitmel korral püütud teha; arvestades, et need katsed peatati esialgu 2016., 2018. ja 2020. aastal Poola kodanike massilise vastuseisu tõttu, mida väljendati nn musta reede marssidel ja mida Euroopa Parlamendi eri fraktsioonide liikmed kindlalt toetasid;

| T. | arvestades, et kohtuotsus tehti ajal, mil COVID-19 pandeemia teise laine tõttu kehtisid kõigis ELi liikmesriikides, sealhulgas Poolas rahvatervisega seotud piirangud, mis takistasid tõsiselt nõuetekohast demokraatlikku arutelu ja nõuetekohast menetlust, mis on põhiõigustega seotud küsimuste puhul otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kohtuotsus tehti ajal, mil COVID-19 pandeemia teise laine tõttu kehtisid kõigis ELi liikmesriikides, sealhulgas Poolas rahvatervisega seotud piirangud, mis takistasid tõsiselt nõuetekohast demokraatlikku arutelu ja nõuetekohast menetlust, mis on põhiõigustega seotud küsimuste puhul otsustava tähtsusega;

| U. | arvestades, et hoolimata tervisepiirangutest ja -riskidest on Poolas ja kogu maailmas toimunud enneolematult ulatuslikke meeleavaldusi; arvestades, et tuhanded meeleavaldajad jätkavad protestimist tõsiste piirangute vastu, mis kahjustavad nende seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud põhiõigusi; arvestades, et meeleavalduste kontrollimiseks saadeti kohale mässupolitsei ja sõjaväe sandarmeeria ning et õiguskaitseametnikud on kasutanud rahumeelsete meeleavaldajate, sealhulgas Poola parlamendi liikmete ja Poolast pärit Euroopa Parlamendi liikmete vastu ülemäärast jõudu ja füüsilist vägivalda; arvestades, et selline tegevus on vastuolus Poola valitsuse kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest, sealhulgas hartast, millega tagatakse rahumeelse kogunemise õigus, ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse eriraportööri suunistest, mille kohaselt ei tohiks kogunemiste korrale kutsumiseks üldjuhul sõjaväge kasutada; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et hoolimata tervisepiirangutest ja -riskidest on Poolas ja kogu maailmas toimunud enneolematult ulatuslikke meeleavaldusi; arvestades, et tuhanded meeleavaldajad jätkavad protestimist tõsiste piirangute vastu, mis kahjustavad nende seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud põhiõigusi; arvestades, et meeleavalduste kontrollimiseks saadeti kohale mässupolitsei ja sõjaväe sandarmeeria ning et õiguskaitseametnikud on kasutanud rahumeelsete meeleavaldajate, sealhulgas Poola parlamendi liikmete ja Poolast pärit Euroopa Parlamendi liikmete vastu ülemäärast jõudu ja füüsilist vägivalda; arvestades, et selline tegevus on vastuolus Poola valitsuse kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest, sealhulgas hartast, millega tagatakse rahumeelse kogunemise õigus, ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse eriraportööri suunistest, mille kohaselt ei tohiks kogunemiste korrale kutsumiseks üldjuhul sõjaväge kasutada;

| V. | arvestades, et riigiasutused kasutasid ähvardusi, et takistada Poola kodanike ja Poolas elavate inimeste osalemist meeleavaldustel, sealhulgas määrates märkimisväärseid rahalisi trahve, ning riigi prokurör ja justiitsminister Zbigniew Ziobro on teatanud, et meeleavalduste korraldajate vastu esitatakse kriminaalsüüdistus, mis võib kaasa tuua kuni kaheksa-aastase vanglakaristuse; arvestades, et paljusid meeleavaldajaid, sealhulgas alaealisi, on ebaseaduslikult kinni peetud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et riigiasutused kasutasid ähvardusi, et takistada Poola kodanike ja Poolas elavate inimeste osalemist meeleavaldustel, sealhulgas määrates märkimisväärseid rahalisi trahve, ning riigi prokurör ja justiitsminister Zbigniew Ziobro on teatanud, et meeleavalduste korraldajate vastu esitatakse kriminaalsüüdistus, mis võib kaasa tuua kuni kaheksa-aastase vanglakaristuse; arvestades, et paljusid meeleavaldajaid, sealhulgas alaealisi, on ebaseaduslikult kinni peetud;

| W. | arvestades, et 28. oktoobril 2020 kutsus asepeaminister Jarosław Kaczyński inimesi üles iga hinna eest kaitsma Poola traditsioonilisi väärtusi ja kirikuid, mis tõi kaasa natsionalistlike huligaanide vägivallateod meeleavaldajate vastu; arvestades, et seega kasutatakse Poolas vääralt kultuurilisi ja usulisi väärtusi, tuues neid õigustuseks, et takistada naiste õiguste täielikku realiseerimist, naiste võrdõiguslikkust ja nende õigust ise oma keha üle otsustada; arvestades, et valitsuskoalitsiooniga tihedalt seotud fundamentalistlik organisatsioon Ordo Iuris, kes on olnud tõukejõuks kampaaniatele, mille eesmärk on õõnestada inimõigusi ja soolist võrdõiguslikkust Poolas, sealhulgas abordi keelustamise katsed, nõuab Poola väljaastumist Istanbuli konventsioonist ja LGBTI-vabade tsoonide loomist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 28. oktoobril 2020 kutsus asepeaminister Jarosław Kaczyński inimesi üles iga hinna eest kaitsma Poola traditsioonilisi väärtusi ja kirikuid, mis tõi kaasa natsionalistlike huligaanide vägivallateod meeleavaldajate vastu; arvestades, et seega kasutatakse Poolas vääralt kultuurilisi ja usulisi väärtusi, tuues neid õigustuseks, et takistada naiste õiguste täielikku realiseerimist, naiste võrdõiguslikkust ja nende õigust ise oma keha üle otsustada; arvestades, et valitsuskoalitsiooniga tihedalt seotud fundamentalistlik organisatsioon Ordo Iuris, kes on olnud tõukejõuks kampaaniatele, mille eesmärk on õõnestada inimõigusi ja soolist võrdõiguslikkust Poolas, sealhulgas abordi keelustamise katsed, nõuab Poola väljaastumist Istanbuli konventsioonist ja LGBTI-vabade tsoonide loomist;

| X. | arvestades, et hiljutiste arvamusküsitluste kohaselt toetab enamik Poola elanikke õigust abordi tegemiseks vastava taotluse alusel ja kuni 12. rasedusnädalani; arvestades, et meeleavaldajad nõuavad ka valitsuse tagasiastumist, kuna valitsus on korduvalt rünnanud õigusriiki; arvestades, et meeleavaldusi on peamiselt korraldanud ja koordineerinud naiste juhitud organisatsioonid, aktivistid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, keda toetab Poola poliitiline opositsioon; arvestades, et Poola presidendi ettepanek aborti käsitlevate õigusaktide kohta, mille ta esitas pärast meeleavaldusi, ei ole rahuldav; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hiljutiste arvamusküsitluste kohaselt toetab enamik Poola elanikke õigust abordi tegemiseks vastava taotluse alusel ja kuni 12. rasedusnädalani; arvestades, et meeleavaldajad nõuavad ka valitsuse tagasiastumist, kuna valitsus on korduvalt rünnanud õigusriiki; arvestades, et meeleavaldusi on peamiselt korraldanud ja koordineerinud naiste juhitud organisatsioonid, aktivistid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, keda toetab Poola poliitiline opositsioon; arvestades, et Poola presidendi ettepanek aborti käsitlevate õigusaktide kohta, mille ta esitas pärast meeleavaldusi, ei ole rahuldav;

| Y. | arvestades, et 22. detsembril 2015. aastal ja 22. juulil 2016. aastal vastu võetud Poola parlamendi õigusaktid konstitutsioonikohtu kohta ning 2016. aasta lõpus vastu võetud kolmest õigusaktist koosnev pakett kahjustasid tõsiselt konstitutsioonikohtu sõltumatust ja legitiimsust; arvestades, et konstitutsioonikohus kuulutas 22. detsembri 2015. aasta ja 22. juuli 2016. aasta õigusaktid vastavalt 9. märtsil 2016 ja 11. augustil 2016 põhiseadusevastaseks; arvestades, et nimetatud kohtuotsuseid tollal ei avaldatud ja Poola ametiasutused jätsid need rakendamata; arvestades, et pärast eelnimetatud seadusandlike muudatuste jõustumist ei ole Poolas enam võimalik tõhusalt tagada Poola seaduste vastavust põhiseadusele (13); |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 22. detsembril 2015. aastal ja 22. juulil 2016. aastal vastu võetud Poola parlamendi õigusaktid konstitutsioonikohtu kohta ning 2016. aasta lõpus vastu võetud kolmest õigusaktist koosnev pakett kahjustasid tõsiselt konstitutsioonikohtu sõltumatust ja legitiimsust; arvestades, et konstitutsioonikohus kuulutas 22. detsembri 2015. aasta ja 22. juuli 2016. aasta õigusaktid vastavalt 9. märtsil 2016 ja 11. augustil 2016 põhiseadusevastaseks; arvestades, et nimetatud kohtuotsuseid tollal ei avaldatud ja Poola ametiasutused jätsid need rakendamata; arvestades, et pärast eelnimetatud seadusandlike muudatuste jõustumist ei ole Poolas enam võimalik tõhusalt tagada Poola seaduste vastavust põhiseadusele (13);

| Z. | arvestades, et eespool nimetatud otsuse tegid erakonna Prawo i Sprawiedliwość – PiS (Õiguse ja õigluse erakond) juhitud koalitsiooni poliitikute valitud ja neist täielikult sõltuvad kohtunikud; arvestades, et Poola Senati spiiker kuulutas kohtuotsuse olematuks ja kutsus valitsust üles seda mitte avaldama eelkõige seetõttu, et see rikub Poola inimõigustealaseid kohustusi ega ole kooskõlas Poola põhiseadust käsitlevate varasemate õigusaktidega, ning samuti seetõttu, et kolm kohtunikku ja konstitutsioonikohtu esimees nimetati ametisse ebaseaduslikult (14); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et eespool nimetatud otsuse tegid erakonna Prawo i Sprawiedliwość – PiS (Õiguse ja õigluse erakond) juhitud koalitsiooni poliitikute valitud ja neist täielikult sõltuvad kohtunikud; arvestades, et Poola Senati spiiker kuulutas kohtuotsuse olematuks ja kutsus valitsust üles seda mitte avaldama eelkõige seetõttu, et see rikub Poola inimõigustealaseid kohustusi ega ole kooskõlas Poola põhiseadust käsitlevate varasemate õigusaktidega, ning samuti seetõttu, et kolm kohtunikku ja konstitutsioonikohtu esimees nimetati ametisse ebaseaduslikult (14);

| AA. | arvestades, et komisjon ja parlament on väljendanud tõsist muret õigusriigi, sealhulgas konstitutsioonikohtu legitiimsuse, sõltumatuse ja tõhususe pärast; arvestades, et pärast Poola kohtusüsteemi 2015. aasta reforme algatas komisjon artikli 7 lõike 1 kohase menetluse; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjon ja parlament on väljendanud tõsist muret õigusriigi, sealhulgas konstitutsioonikohtu legitiimsuse, sõltumatuse ja tõhususe pärast; arvestades, et pärast Poola kohtusüsteemi 2015. aasta reforme algatas komisjon artikli 7 lõike 1 kohase menetluse;

| 1. | mõistab teravalt hukka konstitutsioonikohtu otsuse ning naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ja seonduvate õiguste vallas toimunud tagasimineku Poolas; kinnitab, et otsus seab ohtu naiste tervise ja elu; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on teravalt kritiseerinud kõiki seadusandlikke ettepanekuid ja piiranguid, mille eesmärk on täiendavalt keelata ja piirata juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile Poolas, mis on lähedal abordi täielikule keelustamisele, kuna enamik seaduslikke aborte tehakse loote tõsise ja pöördumatu väärarengu või loote elu ohustava ravimatu haiguse tõttu; tuletab meelde, et üldine juurdepääs tervishoiule ning seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja seonduvatele õigustele kuulub põhiliste inimõiguste hulka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et abordiõiguse piiramine või keelustamine ei kaota mingil moel aborti, vaid üksnes sunnib selle põranda alla, mis toob kaasa ebaseaduslike, ebaturvaliste, salajaste ja eluohtlike abortide sagenemise; rõhutab, et abordi tegemist ei tohiks lisada karistusseadustikku, kuna see avaldaks halvavat mõju arstidele, kes kriminaalkaristuse kartuses võivad hoiduda seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenuste osutamisest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka asjaolu, et otsus avaldati ajal, mil COVID-19 pandeemiaga seotud sanitaarpiirangud häirisid tõsiselt nõuetekohaseid demokraatlikke protsesse; kritiseerib teravalt piiravat keeldu korraldada avalikke kogunemisi, mis kehtestati ilma looduskatastroofi eriolukorda välja kuulutamata, nagu on nõutud Poola põhiseaduse artiklis 232; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et naiste õigused on põhilised inimõigused ning ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel on vastavalt aluslepingutele, hartale ning rahvusvahelisele õigusele õiguslik kohustus neid järgida ja kaitsta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et konstitutsioonikohtu eespool nimetatud otsusest tuleneva abordile juurdepääsu piirangute põhjendamatu ületamisega ei kaitsta naiste loomupärast ja võõrandamatut väärikust ning see rikub hartat, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, arvukaid rahvusvahelisi konventsioone, millele Poola on alla kirjutanud, ja Poola Vabariigi põhiseadust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et Poola parlament ja ametivõimud hoiduksid edasistest katsetest piirata seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kasutamist, kuna vastavalt rahvusvahelise inimõigustealasele õigusele on sellised meetmed vastuolus taandarengu ärahoidmise põhimõttega; kinnitab veendunult, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste eitamine kujutab endast soolise vägivalla üht vormi; kutsub Poola ametivõime üles võtma meetmeid, et täielikult ellu viia otsused, mida on kohtuasjades Poola vastu teinud Euroopa Inimõiguste Kohus, kes on otsustanud, et piiravate abordiseadustega rikutakse naiste inimõigusi; rõhutab, et takistamatu ja õigeaegne juurdepääs reproduktiivtervishoiu teenustele ning naiste reproduktiivse sõltumatuse ja otsuste tegemise austamine on naiste inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kaitsmisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab vajadust anda kõigile kõikehõlmavat, tõendipõhist, mittediskrimineerivat ja eakohast seksuaalharidust ja -teavet, kuna soo ja seksuaalsuse alase teabe ja hariduse puudumine suurendab soovimatute raseduste määra; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab teravalt hukka Poola justiitsministri hiljutise otsuse alustada ametlikult menetlust Poola väljaastumiseks Istanbuli konventsioonist, mis oleks tõsine tagasilöök soolise võrdõiguslikkuse, naiste õiguste ja soolise vägivalla vastase võitluse valdkonnas; nõuab tungivalt, et Poola ametiasutused tagaksid konventsiooni tõhusa ja tegeliku kohaldamise, sealhulgas vägivalla ohvriks langenud naistele ja nende lastele piisava arvu kvaliteetsete varjupaikade pakkumise, võttes arvesse soolise vägivalla eskaleerumist COVID-19 pandeemia ajal, ning kindlustaksid juurdepääsu olulistele tugi- ja tervishoiuteenustele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule; |
| --- | --- |

8.

| 9. | avaldab kahetsust, et juurdepääs tervishoiuteenustele on Poola teatavates piirkondades endiselt piiratud ning et riigikontrolli andmetel tehti 2018. aastal Poola maapiirkondades elavatest rasedatest naistest ainult 2 % kõik vajalikud standardsed rasedusaegsed uuringud, nagu loote ultraheli, kardiotokograafia ja ema vereanalüüsid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka asjaolu, et üha sagedamini kasutatakse nn veendumuste klauslit, mille tagajärg on usaldusväärsete mehhanismide puudumine aborditaotlejate teise raviasutusse suunamiseks ja aeglane edasikaebamismenetlus nendele taotlejatele, kellele seda teenust keeldutakse osutamast, samuti taunib asjaolu, et günekoloogid kasutavad tihti veendumuste klauslit, kui neil palutakse rasestumisvastaseid vahendeid välja kirjutada, mis tegelikkuses tähendab, et rasestumisvastaste vahendite kättesaadavust Poolas piiratakse veelgi; märgib, et veendumuste klausel piirab ka juurdepääsu sünnieelsele sõeluuringule, mis rikub õigust saada teavet loote seisundi kohta ja takistab lapse edukat ravi raseduse ajal või vahetult pärast seda; Palub tungivalt Poola ametivõimudel tunnistada kehtetuks seadus, millega piiratakse hädaabikontratseptiivide kättesaadavust naistele ja tütarlastele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on tõsiselt mures, et tuhanded naised on sunnitud reisima, et saada nii esmatähtsat tervishoiuteenust, nagu seda on abort; rõhutab, et piiriülesed aborditeenused ei ole kõige vähem kaitstud ja tõrjutumate inimeste jaoks teostatav võimalus; on häiritud asjaolust, et välismaale reisimine seab ohtu naiste tervise ja heaolu, kuna nad on seal sageli üksinda; rõhutab abordijärgse hoolduse tähtsust, eriti naiste jaoks, kellel mittetäieliku või ohtliku abordi tõttu ilmnevad tüsistused; |
| --- | --- |

11.

| 12. | avaldab toetust ja solidaarsust tuhandetele Poola kodanikele, eelkõige Poola naistele ja LGBTI+ inimestele, kes terviseriskidele vaatamata tulid tänavale, et oma põhivabaduste ja -õiguste tõsise piiramise vastu meelt avaldada; märgib, et meeleavaldajad nõuavad muu hulgas konstitutsioonikohtu otsuse tühistamist ning samuti nn abordikompromissi hukkamõistmist, abordiõiguse liberaliseerimist ja kehalise sõltumatuse austamist; tuletab meelde, et kogunemisvabadus ja ühinemisvabadus on Euroopa Liidu alusväärtused isegi pandeemia tingimustes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab teravalt hukka õiguskaitseasutuste ja valitsusväliste osalejate, näiteks paremäärmuslike natsionalistlike rühmituste ülemäärase ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise ja vägivalla meeleavaldajate, sealhulgas aktivistide ja naiste õiguste organisatsioonide vastu; kutsub Poola ametivõime üles tagama, et meeleavaldajaid rünnanud isikud võetakse vastutusele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub Poola ametivõime üles tugevdama riigi õigusakte naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ning tagama soolise diskrimineerimise vastu võitlemisega tegelevatele institutsioonidele vajalikud rahalised ja inimressursid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles põhjalikult hindama konstitutsioonikohtu koosseisu, kuna selle õigusvastasuse tõttu on võimalik vaidlustada konstitutsioonikohtu otsuseid ja seega ka selle suutlikkust kaitsta Poola põhiseaduslikku korda; rõhutab, et eespool nimetatud otsus on järjekordne näide kohtusüsteemi kaaperdamisest poliitikute poolt ja õigusriigi kokkuvarisemisest Poolas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub nõukogul käsitleda seda küsimust ja muid väidetavaid põhiõiguste rikkumisi Poolas ning vastavalt ELi lepingu artikli 7 lõikele 1 laiendada käimasolevate Poola olukorra teemaliste kuulamiste ulatust; nõuab tungivalt, et nõukogu korraldaks, nagu kavandatud, 10. ja 11. detsembril 2020 ametliku kuulamise Poola olukorra teemal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt seoses 5. novembri 2020. aasta esialgse kokkuleppega võtta vastu õigusakt mehhanismi loomiseks, mis võimaldaks peatada eelarvemaksed liikmesriigile, kes rikub õigusriiki; kutsub komisjoni üles võtma otsustavaid meetmeid järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) hiljuti kokkulepitud tingimuste osas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama riiklikele ja kohalikele kodanikuühiskonna organisatsioonidele piisava rahastuse, mis edendaks liikmesriikides ja sealhulgas Poolas rohujuuretasandi toetust demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks viivitamata ja otseselt programme ja Poola kodanikuühiskonna organisatsioone, mis tegutsevad naistele seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kaitse tagamise nimel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama rahastamisprogrammide kaudu teadlikkuse suurendamist ja koolitust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks kõigile võrdväärse ja tugeva õiguskaitse tagamine kõigil Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 19 sätestatud alustel; nõuab, et nõukogu lõpetaks viivitamata horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi teemaliste läbirääkimiste blokeerimise ja viiks need lõpule, ning väljendab heameelt uute kohustuste üle, mille komisjon selles vallas võttis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil toetada liikmesriike seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste, sealhulgas abordi üldise kättesaadavuse tagamisel; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste järgimise, lisades abordiõigused järgmisse ELi tervisestrateegiasse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toonitab, et paljudes liikmesriikides on avaldatud toetust Poola naiste eesmärkidele ja ilmutatud nende vastu huvi; peab vajalikuks ELi rahastust organisatsioonidele, kes aitavad kaasa piiriülesele koostööle ohutut ja seaduslikku aborti pakkuvate organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles kinnitama, et direktiiv 2004/113/EÜ (15) kehtib ka seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste alaste kaupade ja teenuste suhtes, ning tunnistama, et sellistele kaupadele ja teenustele juurdepääsu piiramine ja takistamine kujutab endast soolist diskrimineerimist, kuna avaldab ebaproportsionaalselt suurt negatiivset mõju ühele soorühmale (naistele) ja vähekaitstud rühmadele (nt trans- ja mittebinaarsetele inimestele); mõistab hukka asjaolu, et Poola valitsus kuritarvitab kohtusüsteemi ja oma seadusandlikke volitusi, institutsionaliseerides ja politiseerides naiste ja LGBTI+ inimeste elu ja tervise küsimusi, mis toob kaasa nende inimeste diskrimineerimise selles valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub komisjonil võtta vastu suunised liikmesriikidele, et kooskõlas ELi õiguse ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga tagada võrdne juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste alastele kaupadele ja teenustele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub nõukogul viia kiiresti lõpule Istanbuli konventsiooni ratifitseerimine ELi poolt; mõistab jõuliselt hukka mõne liikmesriigi katsed tühistada meetmeid, mida on juba võetud konventsiooni rakendamiseks ja soolise vägivalla tõkestamiseks; palub komisjonil esitada ettepaneku lisada sooline vägivald ELi toimimise lepingu artiklis 83 määratletud kuritegude loetellu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule, Poola presidendile, valitsusele ja parlamendile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0080.

(2)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 44.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0225.

(4)  ELT C 129, 5.4.2019, lk 13.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0058.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0349.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0407.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0111.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0101.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(11)  Fraktsiooni PPE esimees Manfred Weber, fraktsiooni S&D esimees Iratxe García Pérez, fraktsiooni Renew esimees Dacian Cioloș, fraktsiooni Verts/ALE kaasesimees Philippe Lamberts ning fraktsiooni GUE/NGL kaasesimehed Manon Aubry ja Martin Schirdewan.

(12)  https://www.theseus.fi/handle/10024/138222

(13)  Veneetsia komisjoni 14. ja 15. oktoobri 2016. aasta arvamus konstitutsioonikohtu seaduse kohta, punkt 128; ÜRO inimõiguste komitee 23. novembril 2016 avaldatud kokkuvõtlikud märkused Poolat käsitleva seitsmenda perioodilise aruande kohta, punktid 7–8; komisjoni 26. juuli 2017. aasta soovitus (EL) 2017/1520 seoses õigusriigi olukorraga Poolas (ELT L 228, 2.9.2017, lk 19).

(14)  https://www.senat.gov.pl/aktualnoscilista/art,13159,zespol-ekspertow-przy-marszalku-senatu-o-wyroku-trybunalu-konstytucyjnego.html

(15)  Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37).

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/155 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/155

---

P9_TA(2020)0337

ELi kaubanduspoliitika läbivaatamine

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (2020/2761(RSP))

(2021/C 425/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. mai 2020. aasta teatist „Komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogramm“ (COM(2020)0440) ja president Ursula von der Leyeni 16. septembri 2020. aasta kavatsusavaldust president David Maria Sassolile ja kantsler Angela Merkelile „Liidu olukord 2020“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. mai 2020. aasta teatist „Komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogramm“ (COM(2020)0440) ja president Ursula von der Leyeni 16. septembri 2020. aasta kavatsusavaldust president David Maria Sassolile ja kantsler Angela Merkelile „Liidu olukord 2020“,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuni 2020 aasta konsultatsiooniteadet „Uuendatud kaubanduspoliitika tugevama Euroopa nimel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuni 2020 aasta konsultatsiooniteadet „Uuendatud kaubanduspoliitika tugevama Euroopa nimel“,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456),

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut, milles käsitletakse võrdsete võimaluste loomist välisriigi subsiidiumide osas (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut, milles käsitletakse võrdsete võimaluste loomist välisriigi subsiidiumide osas (COM(2020)0253),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020)0004),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul sõlmitud kokkulepet (Pariisi kliimakokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul sõlmitud kokkulepet (Pariisi kliimakokkulepe),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (1), 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (2), 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (3), 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel (4), 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ühise kaubanduspoliitika rakendamise 2018. aasta aruande kohta (5) ja 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (1), 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (2), 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (3), 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel (4), 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ühise kaubanduspoliitika rakendamise 2018. aasta aruande kohta (5) ja 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2020. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2020. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (O-000070/2020 – B9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (O-000070/2020 – B9-0024/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et 2020. aasta COVID-19 puhangu järel on ülemaailmsed tarneahelad ja tootmisliinid häiritud ning see on toonud esile tõsiasja, et Euroopa Liit sõltub ELi-välistest allikatest, eriti mõnes strateegilises sektoris, nagu meditsiini- ja farmaatsiasektor; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2020. aasta COVID-19 puhangu järel on ülemaailmsed tarneahelad ja tootmisliinid häiritud ning see on toonud esile tõsiasja, et Euroopa Liit sõltub ELi-välistest allikatest, eriti mõnes strateegilises sektoris, nagu meditsiini- ja farmaatsiasektor;

| B. | arvestades, et kaubandusreegleid ja -eeliseid pannakse proovile nii väljaspool ELi kui ka liikmesriikides, ning arvestades, et kestliku arengu uued probleemid, nagu võitlus kliimamuutustega, vajavad integreerimist kogu ELi avalikku välis- ja sisepoliitikasse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaubandusreegleid ja -eeliseid pannakse proovile nii väljaspool ELi kui ka liikmesriikides, ning arvestades, et kestliku arengu uued probleemid, nagu võitlus kliimamuutustega, vajavad integreerimist kogu ELi avalikku välis- ja sisepoliitikasse;

| C. | arvestades, et EL oli juba enne pandeemiat teistest majandusjõududest konkurentsivõime poolest maha jäänud; arvestades, et COVID-19 pandeemiast tingitud rahvusvahelise kaubanduse häired on juba niigi märkimisväärset majanduslikku kahju veelgi suurendanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL oli juba enne pandeemiat teistest majandusjõududest konkurentsivõime poolest maha jäänud; arvestades, et COVID-19 pandeemiast tingitud rahvusvahelise kaubanduse häired on juba niigi märkimisväärset majanduslikku kahju veelgi suurendanud;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit, mis asub ressursivaesel kontinendil ja on maailma suurim kaubandusblokk, on ülemaailmse koostöö tegemiseks ainulaadses olukorras, et saavutada maailma majanduse kestlik taastumine kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit, mis asub ressursivaesel kontinendil ja on maailma suurim kaubandusblokk, on ülemaailmse koostöö tegemiseks ainulaadses olukorras, et saavutada maailma majanduse kestlik taastumine kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega;

| E. | arvestades, et ELi kaubanduspoliitika läbivaatamine ja jõulisema ELi kaubanduse tegevuskava koostamine toimub ajal, mil kogu maailmas võetakse kaubanduse, majanduse ja rahanduse valdkonnas palju poliitiliselt juhitud meetmeid, millel on pikaajalised tagajärjed; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi kaubanduspoliitika läbivaatamine ja jõulisema ELi kaubanduse tegevuskava koostamine toimub ajal, mil kogu maailmas võetakse kaubanduse, majanduse ja rahanduse valdkonnas palju poliitiliselt juhitud meetmeid, millel on pikaajalised tagajärjed;

Kaubandus ja avatud strateegiline autonoomia

| 1. | peab tervitatavaks ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise õigeaegset algatamist 2020. aastal, et reageerida COVID-19 pandeemiast saadud õppetundidele, protektsionistliku käitumise kasvule kogu maailmas, rahvusvahelise kaubanduse eriti keerulisele keskkonnale ning vajadusele integreerida kaubandus Euroopa rohelisse kokkuleppesse ja kestliku arengu eesmärkidesse, et muuta majanduskoostöö ja kaubandus õiglaseks, kaasavaks ja kestlikuks, ning seda kõike arvesse võtta; peab sel eesmärgil väga oluliseks koordineerida ja luua sünergiat komisjoni asjaomaste peadirektoraatide ja Euroopa välisteenistuse vahel, samuti kaubanduspoliitika ja sisepoliitika (nt tööstus-, riigiabi-, digi-, keskkonna-, sealhulgas ringmajanduse, ja sotsiaalpoliitika) vahel, ning integreerida kaubanduspoliitika ELi laiemasse välispoliitikasse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks arutelu ELi ainulaadse avatud strateegilise autonoomia kontseptsiooni üle ja kutsub komisjoni üles esitama selle sisu kohta täpsemaid üksikasju; märgib sellega seoses, et kontseptsioon peaks olema kooskõlas ELi rahvusvaheliste juriidiliste kohustustega ja kohustusega järgida oma kaubanduspoliitikas reeglitel põhinevat lähenemisviisi ja mitmepoolset kaubandussüsteemi, mille keskmes on Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO); rõhutab, et ELi kaubandusstrateegia peab suurendama ELi tööstuse, sealhulgas põllumajandussektori konkurentsivõimet, looma inimväärseid kvaliteetseid töökohti ja kaitsma töötajaid, looma kaasava ja kestliku majandusarengu kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega ning edendama ELi huve ja väärtusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et EL kui üks maailma suurimaid kaubandusblokke võidaks oma rahvusvahelises kaubanduses euro laiemast kasutamisest, sest see vähendaks vahetuskursiriski ja muid valuutaga seotud kaubandustehingute kulusid, rõhutab, et kaubanduse elavdamine on praegu veelgi tähtsam, ning toonitab, et ELi kaubandusstrateegial on potentsiaal pärast praegust rahvatervise ja majanduskriisi taasteprotsessile märkimisväärselt kaasa aidata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles analüüsima, kuidas saaks suurendada ELi tarneahelate vastupanuvõimet ja samal ajal ka liidu tootmisvõimsust, uurides selleks, millist kasu võiks tuua hädaolukorras vajalike kaupade strateegiliste varude loomine ELi tasandil, ning soodustades tarneallikate mitmekesistamist, uurides samal ajal ka varude lähedusse paigutamise kontseptsiooni ja erilist rolli, mida ELi naabruses asuvad riigid võiksid sellega seoses etendada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et tootmise tagasitoomise ja varude lähedusse paigutamise meetmed peaksid aitama kaasa ELi pikaajalisele konkurentsivõimele ega tohiks tuua tarbijate jaoks kaasa suuremaid kulusid, nagu nähtub sellealasest sektoripõhisest üksikasjalikust analüüsist; märgib, et tarneahela juhtimismeetmed võivad mängida majanduse taastamisel olulist rolli ning otsused peaksid igal juhul jääma asjaomaste ettevõtjate teha; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles määrama kindlaks Euroopa strateegilised sektorid ja toorained ning toetama ettevõtjaid, eelkõige VKEsid, ennetavalt, keskendudes praegusele kriisile ja võimalikele tulevastele muutustele, toetades kliimaneutraalsust, ülemaailmseid tarneahelaid puudutavat aruandekohustust ja kestlikkust ning digitaalset innovatsiooni, et suurendada toiduga kindlustatust, hoides rohelised koridorid avatuna ja suurendades toidu väärtusahelate läbipaistvust; rõhutab, et EL on rohe- ja digiülemineku jaoks vajalike kriitilise tähtsusega toorainete puhul kolmandatest riikidest väga sõltuv; rõhutab sellega seoses, et täielikult toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem koos kestlike ja hästi rakendatavate vabade ja õiglaste kaubanduslepingute laia võrgustikuga on parim ja kulutõhusaim viis tagada paljude tootmisallikate kättesaadavus; rõhutab ka, et suurem vastupanuvõime saavutatakse tänu avatud kaubavoogudele, milleks tuleb hoiduda kaubandust piiravatest meetmetest, ja tänu meie kaubanduspartneritega tehtavale tihedamale koostööle; on veendunud, et koostöö meie kaubanduspartneritega oleks kasulik ka kaubandustõkete kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

6.

Mitmepoolne kaubandussüsteem

| 7. | kinnitab ELi pühendumust avatud reeglitepõhisele mitmepoolsele kaubandussüsteemile, mille keskmes on reformitud WTO, et parandada selle tõhusust ja stabiilsust; kutsub komisjoni üles intensiivistama oma osalemist rahvusvahelistel foorumitel tihedas koostöös teiste rahvusvaheliste juhtimisasutustega, nagu ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents (UNCTAD) ja Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO), ning püüdlema WTO ning selle läbirääkimisfunktsiooni ja -reeglite ulatusliku ajakohastamise, tugevdamise ja olulise taasaktiveerimise poole, keskendudes kestliku arengu eesmärkidele ja võitlusele kliimamuutuste vastu, tagades samal ajal ka sidususe rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab kindlalt WTO apellatsioonikogu reformimist, nii et see põhineks täielikult toimival kahetasandilisel vaidluste lahendamise süsteemil; rõhutab, et seni, kuni apellatsioonikogu ei tööta korralikult, peaks EL kasutama tulemuslikult mitmepoolset vahekokkulepet ja julgustama teisi WTO liikmeid selles kokkuleppes osalema; kutsub liitu üles reformima WTO vaidluste lahendamise käsitusleppe vastumeetmeid käsitlevaid sätteid, tagamaks, et ebaseadusliku riigiabiga seotud vaidlused käsitleksid ainult asjaomaseid ja mõjutatud sektoreid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles süvendama rahvusvahelist koostööd strateegiliste partneritega ning kiidab sellega seoses heaks käimasolevad arutelud selle üle, kuidas käsitleda ja tõhusalt leevendada tööstustoetuste põhjustatud moonutusi, teades, et turgu moonutavatel tavadel võib olla märkimisväärne negatiivne mõju ausale konkurentsile ja võrdsetele võimalustele, ning otsida lahendusi, et vältida sunniviisilist tehnosiiret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab eelistust mitmepoolsete lepingute sõlmimisele; kuid tunnistab siiski, et mõnepoolsed lepingud võivad olla kasulik astmelaud mitmepoolsete lepingute sõlmimisel; märgib sellega seoses ühisavalduse algatuste kasulikkust; rõhutab, kui oluline on sõlmida siduv ja täidetav kokkulepe kalandustoetuste kohta, võttes arvesse mõju arenguriikidele ja vähim arenenud riikidele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab nõudmist sõlmida mõnepoolne e-kaubanduse leping, mis aitaks VKEdel ületada digitaalse lõhe ja kõrvaldaks digitaalsed kaubandustõkked ning hõlbustaks andmete piiriülest ärilist liikumist täielikus kooskõlas ELi eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevate õigusaktidega, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmäärusega; nõuab paremat tarbijakaitset internetis ja tihedamat koostööd komisjoni talituste vahel, et parandada võltsitud kaupade avastamist e-kaubanduses; ootab sellega seoses 2021. aastal toimuvat WTO 12. ministrite konverentsi ja nõuab konsolideeritud teksti kättesaadavaks tegemist 2020. aasta lõpuks; rõhutab vajadust luua ELi digikaubanduse strateegia, tuginedes parlamendi 2017. aasta selleteemalisele resolutsioonile, ning otsida võimalusi, kuidas EL saaks luua ja edendada uusi rahvusvahelisi reegleid, sealhulgas kaubanduslepingute erisätete kaudu, mis looksid ELi äriühingutele soodsa digitaalse kauplemiskeskkonna ja kaotaksid tõkked kolmandates riikides; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles jälgima, analüüsima ja käsitlema koos rahvusvaheliste partneritega üleilmsel ja kahepoolsel tasandil uusi kaubandustõkkeid, sealhulgas ekspordipiiranguid ja muid moonutusi, mis mõjutavad olulisi kaupu, ning töötama välja ühised kriteeriumid kestlikkusele suunatud toetuste andmiseks pandeemiajärgse taastumise eesmärgil; kutsub komisjoni üles ajakohastama WTO farmaatsiakokkulepet ja ühtlasi uurima, millised on võimalused teha ulatuslikum mõnepoolne tervishoiutoodetega seotud algatus; kutsub komisjoni üles tagama, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sisalduvaid paindlikkusmeetmeid saaks elutähtsate meditsiinitoodete puhul optimaalselt kasutada ning et ELi kahepoolsete lepingute sätted ei mõjutaks neid paindlikkusmeetmeid negatiivselt; |
| --- | --- |

12.

Suhted strateegiliste partneritega

| 13. | rõhutab, et ELi kõige olulisem kaubanduspartner on Ameerika Ühendriigid; märgib, et need suhted on praegu pingelised; võtab positiivse arenguna teadmiseks Ameerika Ühendriikidega tollitariifide alandamise paketi suhtes saavutatud kokkuleppe ning nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks seda impulssi selleks, et koostada positiivne ELi ja USA kaubanduse tegevuskava, mis ei piirdu tariifide alandamisega, kuna ulatuslikum koostööleping oleks eriti kasulik, sest selle raames hõlbustataks vastastikust majanduse taastumist ja kaubandustõkete kaotamist ning uuritaks uusi koostöövaldkondi, näiteks kaubandus, tehnoloogia ja digimajanduse maksustamine, sealhulgas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames; ergutab komisjoni tegema edusamme regulatiivsete hindamiste osas, millest saaksid kasu eelkõige VKEd; toetab kindlalt USAga koostöö tegemist, et lahendada strateegilisi probleeme üleilmsel tasandil; nõuab tungivalt, et USA ühineks uuesti Pariisi kliimakokkuleppega, et hõlbustada ELi ja USA tulevast koostööd; kutsub USAd üles kaotama tariifid, mida nad on kehtestanud alates 2017. aastast; võtab teadmiseks kauaoodatud otsuse, mille WTO tegi hiljuti Airbusi ja Boeingu vaidluse küsimuses, ning rõhutab läbirääkimiste teel lahenduse leidmise tähtsust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab ELi ja Hiina ulatusliku investeerimislepingu üle peetavatel läbirääkimistel suurte edusammude tegemist, et käsitleda hädavajalikku vastastikkust, sealhulgas riigihanketurule pääsul ja muudes võrdsete tingimustega seotud lahendamata küsimustes, näiteks Hiina riigi omanduses olevate ettevõtete turgu moonutavad tavad või sunniviisiline tehnosiire, ühisettevõtmisnõuded ja mittediskrimineeriv kohtlemine; toonitab, kui oluline on lisada lepingusse kaubandust ja kestlikku arengut käsitlev nõudlik peatükk, et kaitsta inimõigusi, sealhulgas tööõiguse põhireegleid, edendada keskkonnastandardeid ja võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppega; rõhutab, kui olulised on ELi strateegilised suhted Hiina kui konkurendi, partneri ja süsteemse rivaaliga; kutsub seetõttu liikmesriike ja ELi institutsioone üles rääkima ühel häälel; nõuab tungivalt, et komisjon looks sellega seoses spetsiaalse Hiina rakkerühma, mis moodustataks ELi-Ühendkuningriigi suhete rakkerühma eeskujul, et tagada kõigil tasanditel ja mis tahes vormingus edastatavate sõnumite ühtsus ja sidusus, et järgida Hiina suhtes ühtset ja ühist ELi poliitikat; rõhutab, et ELi kaubandus- ja investeerimissuhetes tuleb täielikult asutada inimõigusi; tunneb sügavat muret teadete pärast uiguuride ärakasutamise kohta Hiina tehastes ja rõhutab, et ümberkasvatuslaagrites toodetud tooted tuleks ELi turgudel keelata; kutsub komisjoni üles alustama analüüsi ja mõjuhinnangu tegemist, et alustada ametlike läbirääkimiste pidamist Taiwaniga võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et pandeemiaga seoses tuleks üleilmsel tasandil, eriti Aafrika suhtes, ning ELi uut Aafrika-strateegiat arvesse võttes järgida majandus-, äri- ja kaubandussuhete ümberkujundamisel uusi lähenemisviise, et edendada õiglast ja eetilist kaubandust, mis põhineb solidaarsuse ja koostöö põhimõttel ning sidususel ELi arengupoliitikaga; |
| --- | --- |

15.

Horisontaalsed küsimused

| 16. | rõhutab, et üleilmsed turud moodustavad VKEde jaoks väga olulise kasvuallika; märgib, et EList väljapoole ekspordib oma kaupu siiski kõigest 600 000 VKEd; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks VKEsid, lisades kaubanduslepingutesse süstemaatiliselt eraldi VKEsid käsitlevad peatükid ja rakendades neid, ilma et see suurendaks haldus- ja regulatiivset koormust, ning et komisjon toetaks tihedas koostöös liikmesriikide kaubanduskodade ja kaubanduse edendamise ametitega selliste lepingute kasutamist VKEde poolt; nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks VKEde niisuguste kulude küsimusega, mis tekivad üha keerukamate kaubandust mõjutavate õigusaktide järgimisel; palub komisjonil otsida ettevõtjatega kontakti võimalikult varajases etapis, kui alles luuakse uusi teabeportaale või täiustatakse olemasolevaid portaale, et VKEde teabevajaduse saaks rahuldada praktilisel viisil; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni 2020. aasta märtsi VKEde strateegia raames tehtud pingutuste üle suurendada VKEdele suunatud toetust; tunneb heameelt selle üle, et hiljuti võeti kasutusele platvorm Access2Markets, sealhulgas päritolureeglite enesehindamise moodul, ja kutsub kõiki sidusrühmi üles andma komisjonile tagasisidet, et seda platvormi saaks pidevalt ajakohastada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on veendunud, et õigusaktid, milles käsitletakse ühtsel turul tegutsevate ELi ja välismaiste ettevõtjate ELi tasandi horisontaalset ja kogu tarneahelas kehtivat hoolsuskohustust, on vajalikud kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, hea valitsemistava edendamiseks, üleilmsete tarneahelate jälgitavuse ja vastutavuse suurendamiseks, Euroopa rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamiseks võrdsete võimaluste loomise kaudu ning kolmandate riikide selliste ebaõiglaste konkurentsieeliste vähendamiseks, mis tulenevad rahvusvahelises kaubanduses rakendatavatest madalamatest kaitsestandarditest ning sotsiaalsest ja keskkonnaalasest dumpingust; rõhutab vajadust võtta arvesse kahju tekkimise ohtu ja äriühingu suurust ning järgida samal ajal proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ootab, et komisjon esitaks ettepaneku piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohta, mis peaks olema täielikult WTO nõuetele vastav ja põhinema mõjuhinnangul; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi konkurentsivõime eelkõige muude rahvusvaheliste partnerite ambitsioonide ning kulude ja ohtude suhtes ning esitaks ettepaneku läbipaistva mehhanismi kohta, mis saaks eksisteerida koos kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastaste olemasolevate meetmetega ning tagaks samal ajal Euroopa tööstusharudele stabiilse ja kindla õigusraamistiku; rõhutab, et liidu tööstusstrateegiasse tuleks lisada teisigi sarnaseid ettepanekuid, et luua tööstusele stiimul toota puhtaid ja konkurentsivõimelisi tooteid; kutsub komisjoni üles töötama välja ideid, võttes muu hulgas arvesse Madalmaade ja Prantsusmaa mitteametlikku dokumenti kaubanduse, sotsiaalmajandusliku mõju ja kestliku arengu kohta; kutsub komisjoni üles uurima mõju järelhindamise ja läbivaatamisklauslite lisamise võimalust, et viia kehtivad vabakaubanduslepingud kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, ning esitama uusi algatusi, milles kasutatakse kaubanduspoliitikat selleks, et hõlbustada meie nõudlike kliimaeesmärkide saavutamist, kaasa arvatud WTO raames rakendatav uus kliima- ja kaubandusalgatus, mis tugineb keskkonnatoodete lepingu volitustele ja mille kohaldamisala on laiem, nii et see hõlmab ka keskkonnasäästlike teenustega kauplemist, edendades seeläbi keskkonnatoodete arendamist ja hoidudes nn pruunide toodete lubamisest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles rakendama ja täiustama kehtivaid vabakaubanduslepinguid, mis sisaldavad ka täidetavaid kaubanduse ja kestliku arengu peatükke, ning tagama nende tulemusliku rakendamise ja kasu jaotamise kõigi vahel; juhib tähelepanu sellele, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide täitmise tagamist saaks märkimisväärselt parandada mitmesuguste täitmise tagamise meetodite abil ning et komisjon peaks sanktsioonidel põhinevat mehhanismi kaaluma viimase abinõuna; toetab komisjoni juhtiva asepresidendi ja kaubandusvoliniku Valdis Dombrovskise võetud kohustust alustada kaubanduse ja kestliku arengu peatükke käsitleva 15 punktist koosneva tegevuskava läbivaatamist juba varem ja teha seejuures algusest peale koostööd Euroopa Parlamendiga; palub komisjonil uurida Madalmaade ja Prantsusmaa mitteametlikus dokumendis esitatud ideid ning muid viise, kuidas muuta nende peatükkide täitmise tagamine diferentseeritumaks; tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle muuta Pariisi kliimakokkuleppe järgimine kõikide tulevaste kaubanduslepingute oluliseks osaks; nõuab lisameetmete võtmist, näiteks selliste toodete impordi keelamist, mis on seotud inimõiguste raskete rikkumistega, nagu sunniviisiline töö ja lapstööjõu kasutamine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles esitama õigeaegselt ettepaneku võtta vastu uus määrus, mille alusel kohaldatakse üldist soodustuste süsteemi, et võimaluse korral suurendada kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleerivas erikorras (GSP+) osalevate riikide arvu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, kui oluline on käsitleda konkurentsivastast tegevust peamiste kaubanduspartneritega ja tagada äriühingutele võrdsed võimalused, et luua COVID-19 pandeemiast taastumist võimaldavad tingimused ja võimaldada kogu maailmas kestlikule majandusele üle minna; kutsub komisjoni üles kiiresti tegutsema ja alustama uurimisi varakult, st kohe, kui kahju tekib, tagades, et ebaausad kaubandustavad ei kahjusta Euroopa majandustegevuses osalejate konkurentsivõimet ja tööhõive taset, ning võttes eelkõige arvesse VKEde spetsiifilisi vajadusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunneb heameelt kaubandusvaldkonna juhtiva järelevalveametniku hiljutise ametissenimetamise üle ning on veendunud, et ELi usaldusväärsuse ja väärtuste ning õiglasema kaubanduse tegevuskava säilitamiseks on äärmiselt oluline järjepidevalt rakendada ja täita ELi ja WTO lepinguid, sealhulgas nende kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevaid peatükke, ning kaubandusalaseid õigusakte, sealhulgas tulemuslikumaid, paindlikumaid ja paremini reageerida võimaldavaid kaubanduse kaitsemeetmeid; kutsub uut kaubandusvaldkonna juhtivat järelevalveametnikku üles tegema Euroopa Parlamendiga koostööd, et tagada kaubanduspartnerite ratifitseerimiseelsete kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi delegatsioonide rolli ELi kaubanduse ja koostöö tegevuskava rakendamisel, austades täielikult poliitikavaldkondade sidusust, ning tagaks kooskõlastatud lähenemisviisi, mis hõlmab komisjoni eri talitusi (nt valdkonnaüleseid kaubanduslähetusi kolmandatesse riikidesse); |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles hõlbustama pärast põhjalike uurimiste tegemist kõikide vajalike meetmete võtmist, et kõrvaldada mis tahes tõendatud puudused kaubandus- ja investeerimisvahendites, ning esitama sealhulgas ka uue seadusandliku ettepaneku, et vaadata läbi blokeerimisakt, mida kohaldatakse sanktsioonide vastu, mis rikuvad oluliselt liikmesriikide territoriaalset suveräänsust, ning võtma kasutusele kolmandate riikide sunnimeetmete ärahoidmise ja nende vastu võitlemise uue vahendi, mille kasutamisele peab eelnema mõjuhinnangu tegemine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et rahvusvaheliste hangete instrumenti käsitlevatel läbirääkimistel liigutaks edasi, et tagada vastastikkuse töökindlam kohaldamine ELi äriühingute pääsemisel rahvusvahelistele riigihanketurgudele ning säilitada samal ajal võimalused kasutada riigihanget kliimapöörde eduka elluviimise vahendina, eelkõige arenguriikides uue mitmepoolse lähenemisviisi abil; tunneb heameelt välisriigi subsiidiumeid käsitleva valge raamatu kui kaubanduse kaitsemeetmeid täiendava vajaliku vahendi üle ning ootab, et komisjon esitaks 2021. aasta jaanuaris seadusandliku ettepaneku, millega kaitstakse ELi äriühinguid nii sise- kui ka maailmaturul esinevate moonutuste eest, kuid milles rõhutatakse ka vaba ja õiglase konkurentsi tähtsust; kutsub ühtlasi kõiki liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, sealhulgas määrust (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik, et hinnata võimalikke investeeringuid ja omandamisi ELi elutähtsa taristu julgeolekut ähvardavate ohtude seisukohast, eelkõige sellistes strateegilistes sektorites nagu tervishoid, kommunaalteenused, liikuvus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, et hoida ära tarbetut ja kahjulikku majanduslikku sõltuvust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb heameelt mitmepoolset investeerimiskohut käsitlevatel läbirääkimistel tehtud edusammude üle; märgib, et investeerimiskohtu süsteem on kavandatud toimima vahe-eesmärgina mitmepoolse investeerimiskohtu loomisel; peab kahetsusväärseks liikmesriikide äärmiselt aeglast edasiminekut ELi-siseste kahepoolsete investeerimislepingute kaotamisel ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vajaduse korral meetmeid kooskõlas Euroopa Kohtu poolt Achmea kohtuasjas tehtud otsusega; kutsub komisjoni üles jätkama tööd ELi-sisese investeeringute kaitse ja hõlbustamise raamistiku loomise nimel; toetab käimasolevaid läbirääkimisi, mida peetakse eesmärgiga viia energiaharta leping kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, et oleks võimalik saavutada kliimaneutraalsus, mille sihiks on kaotada järk-järgult varasemasse fossiilkütuse tehnoloogiasse tehtavate investeeringute kaitse; väljendab muret investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise ning energiaharta lepinguga seotud juhtumite arvu pärast; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toonitab sooküsimuste tähtsust; rõhutab, et ELi vabakaubanduslepingutega on võimalik edendada soolist võrdõiguslikkust, tugevdada naiste majanduslikku positsiooni kolmandates riikides ning tõsta naiste elatustaset kõikidel ELi vabakaubanduslepingutega hõlmatud tegevusaladel; märgib, et tänu vaba ja ausa kaubanduse lepingutele loodavatest töökohtadest täidetakse naistega vaid vähem kui kaks viiendikku, ning rõhutab, et praegune majanduskriis võib mõjutada naisi ebaproportsionaalselt; palub, et komisjon ja nõukogu edendaksid ja toetaksid eraldi soolise võrdõiguslikkuse peatüki lisamist ELi kaubandus- ja investeerimislepingutesse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles tagama järelmeetmete võtmise niisuguste ettepanekute suhtes, mille sisenõuanderühm on esitanud meie rahvusvahelise kaubanduspoliitika täiustamiseks, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tutvustama paremini eeliseid ja mõju, mida ELi kaubanduspoliitika kõigi jaoks kaasa toob, et suurendada läbipaistvust ja teadlikkust kodanike, valitsusväliste organisatsioonide, ametiühingute ja ettevõtjate, eriti VKEde hulgas, sest väga oluline on esitada täpset teavet kõikidele sidusrühmadele; tuletab sellega seoses meelde, kui olulised on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklites 207 ja 218 sätestatud Euroopa Parlamendi õigused ja institutsioonidevaheline dialoog, et aidata kaasa käimasolevate arutelude pidamisele ja jõuda nende lõpus positiivse tulemuseni; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on kaubanduspoliitikas kaasseadusandja ning kontrollib ka kaubanduslepingute üle peetavaid läbirääkimisi ja nende lepingute tulemuslikku rakendamist, samuti kohustusi, mille komisjoni president on võtnud toetamaks seadusandlikke algatusi käsitlevaid resolutsioone, mille Euroopa Parlament on võtnud vastu ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 30.

(2)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 22.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0078.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0212.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0252.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0321.

---

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 24. november 2020

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/161

---

P9_TA(2020)0310

Ettepanek nimetada Julia Laffranque Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee liikmeks

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Julia Laffranque Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee liikmeks (2020/2238(INS))

(2021/C 425/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 teist lõiku,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 128, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 128,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ettepanekut (B9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ettepanekut (B9-0368/2020),

| A. | arvestades, et Julia Laffranque vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 teises lõigus esitatud tingimustele, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Julia Laffranque vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 teises lõigus esitatud tingimustele,

| 1. | teeb ettepaneku nimetada Julia Laffranque komitee liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kohtu presidendile. |
| --- | --- |

2.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. november 2020

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/162

---

P9_TA(2020)0308

Liikmesriikide kohtute vaheline koostöö tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades ***II

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikide kohtute vahelist koostööd tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (tõendite kogumine) (uuesti sõnastatud) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2021/C 425/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09889/2/2020 – C9-0357/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09889/2/2020 – C9-0357/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0378) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0378) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0225/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0225/2020),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 56.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0103.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/163

---

P9_TA(2020)0309

Kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamine tsiviil- ja kaubandusasjades ***II

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamist tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine) (uuesti sõnastatud) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2021/C 425/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09890/2/2020 – C9-0356/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09890/2/2020 – C9-0356/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0379) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0379) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0222/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0222/2020),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 56.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0104.

---

Kolmapäev, 24. november 2020

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/164

---

P9_TA(2020)0311

Frank Eldersoni nimetamine Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta otsus, mis käsitleb nõukogu soovitust Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

(Konsulteerimine)

(2021/C 425/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. oktoobri 2020. aasta soovitust (N9-0055/2020) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. oktoobri 2020. aasta soovitust (N9-0055/2020) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0331/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0331/2020),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (2),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2019. aasta otsust, mis käsitleb nõukogu soovitust Euroopa Keskpanga presidendi ametisse nimetamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2019. aasta otsust, mis käsitleb nõukogu soovitust Euroopa Keskpanga presidendi ametisse nimetamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2019. aasta otsuseid, mis käsitlevad nõukogu soovitusi Euroopa Keskpanga juhatuse kahe liikme ametisse nimetamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2019. aasta otsuseid, mis käsitlevad nõukogu soovitusi Euroopa Keskpanga juhatuse kahe liikme ametisse nimetamise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 130, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 130,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0218/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0218/2020),

| A. | arvestades, et 14. oktoobri 2020. aasta kirjas konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Frank Eldersoni Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise küsimuses kaheksa-aastase ametiajaga alates 15. detsembrist 2020; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 14. oktoobri 2020. aasta kirjas konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Frank Eldersoni Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise küsimuses kaheksa-aastase ametiajaga alates 15. detsembrist 2020;

| B. | arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud tingimusi ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud Euroopa Keskpanga täieliku sõltumatuse nõuet; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud tingimusi ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud Euroopa Keskpanga täieliku sõltumatuse nõuet; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 9. novembril 2020. aastal kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 9. novembril 2020. aastal kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| D. | arvestades, et Euroopa Keskpanga nõukogu koosneb Euroopa Keskpanga juhatuse liikmetest ja nende liikmesriikide keskpankade üheksateistkümnest presidendist, mille rahaühik on euro; arvestades, et kõik keskpankade presidendid on tänaseni olnud mehed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Keskpanga nõukogu koosneb Euroopa Keskpanga juhatuse liikmetest ja nende liikmesriikide keskpankade üheksateistkümnest presidendist, mille rahaühik on euro; arvestades, et kõik keskpankade presidendid on tänaseni olnud mehed;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud rahulolematust Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete ametisse nimetamise menetluse suhtes ning nõudnud sellega seoses menetluste parandamist; arvestades, et Euroopa Parlament on nõudnud, et talle esitataks aegsasti vähemalt kahest nimest koosnev sooliselt tasakaalustatud nimekiri; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud rahulolematust Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete ametisse nimetamise menetluse suhtes ning nõudnud sellega seoses menetluste parandamist; arvestades, et Euroopa Parlament on nõudnud, et talle esitataks aegsasti vähemalt kahest nimest koosnev sooliselt tasakaalustatud nimekiri;

| F. | arvestades, et 17. septembril 2019. aastal toetas Euroopa Parlament nõukogu soovitust nimetada Christine Lagarde Euroopa Keskpanga esimeseks naissoost presidendiks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 17. septembril 2019. aastal toetas Euroopa Parlament nõukogu soovitust nimetada Christine Lagarde Euroopa Keskpanga esimeseks naissoost presidendiks;

| G. | arvestades, et 17. detsembril 2019. aastal toetas Euroopa Parlament nõukogu soovitusi nimetada Fabio Panetta ja Isabel Schnabel Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeteks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 17. detsembril 2019. aastal toetas Euroopa Parlament nõukogu soovitusi nimetada Fabio Panetta ja Isabel Schnabel Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeteks;

| H. | arvestades, et naised on Euroopa Keskpanga nõukogus endiselt alaesindatud; arvestades, et Euroopa Parlament taunib asjaolu, et liikmesriigid ei ole seda taotlust tõsiselt võtnud, ning arvestades, et Euroopa Parlament nõuab, et liikmesriikide ja ELi institutsioonid teeksid aktiivselt tööd soolise tasakaalu saavutamiseks järgmiste kandidaatide esitamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naised on Euroopa Keskpanga nõukogus endiselt alaesindatud; arvestades, et Euroopa Parlament taunib asjaolu, et liikmesriigid ei ole seda taotlust tõsiselt võtnud, ning arvestades, et Euroopa Parlament nõuab, et liikmesriikide ja ELi institutsioonid teeksid aktiivselt tööd soolise tasakaalu saavutamiseks järgmiste kandidaatide esitamisel;

| I. | arvestades, et kõik ELi ja liikmesriikide institutsioonid ja organid peaksid rakendama soolise tasakaalu tagamiseks konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

I.

| 1. | toetab nõukogu soovitust nimetada Frank Elderson Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 338, 12.10.2020, lk 2.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0211.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0008.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0093 ja P9_TA(2019)0094.

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/166

---

P9_TA(2020)0312

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtt abi andmiseks Horvaatiale ja Poolale seoses loodusõnnetustega ning ettemaksete tegemiseks Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Kreekale, Portugalile, Saksamaale ja Ungarile seoses rahvatervise hädaolukorraga

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat ja Poolat seoses looduskatastroofiga ning teha Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Kreekale, Portugalile, Saksamaale ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

(2021/C 425/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0960 – C9-0318/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0960 – C9-0318/2020),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0221/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0221/2020),

| 1. | väljendab heameelt otsuse üle, mis annab märku liidu solidaarsusest oma kodanike ja piirkondadega, keda on tabanud looduskatastroofid ja ulatuslik rahvatervise hädaolukord, mille on põhjustanud 2020. aasta alguses puhkenud COVID-19 pandeemia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kannatada saanud piirkondadele tuleb Euroopa Liidu Solidaarsusfondist anda finantsabi kiiresti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et maksta toetust Horvaatiale ja Poolale seoses looduskatastroofiga ning võimaldada ettemaksete tegemist Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Kreekale, Portugalile, Saksamaale ja Ungarile seoses rahvatervise hädaolukorraga

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2021/75).

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/168 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/168

---

P9_TA(2020)0313

2020. aasta eelarve paranduseelarve projekt nr 9: abi andmine Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Kreekale, Portugalile, Saksamaale ja Ungarile seoses rahvatervise hädaolukorraga

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta paranduseelarve projekti nr 9/2020 kohta, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Horvaatiale ja Poolale seoses neis riikides aset leidnud loodusõnnetusega ning ettemaksete tegemise võimaldamiseks Horvaatiale, Saksamaale, Kreekale, Ungarile, Iirimaale, Portugalile ja Hispaaniale seoses rahvatervise hädaolukorraga (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

(2021/C 425/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 27. novembril 2019. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 27. novembril 2019. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 9/2020, mille komisjon võttis vastu 9. oktoobril 2020. aastal (COM(2020)0961), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 9/2020, mille komisjon võttis vastu 9. oktoobril 2020. aastal (COM(2020)0961),

| — | võttes arvesse 30. oktoobril 2020. aastal vastu võetud ja 3. novembril 2020. aastal Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 9/2020 kohta (12522/2020 – C9-0341/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. oktoobril 2020. aastal vastu võetud ja 3. novembril 2020. aastal Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 9/2020 kohta (12522/2020 – C9-0341/2020),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat ja Poolat seoses looduskatastroofiga ning teha Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Kreekale, Portugalile, Saksamaale ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat ja Poolat seoses looduskatastroofiga ning teha Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Kreekale, Portugalile, Saksamaale ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga (COM(2020)0960),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0223/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0223/2020),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 9/2020 on seotud ettepanekuga võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond, et aidata Horvaatiat ja Poolat neis liikmesriikides 2020. aastal toimunud loodusõnnetuste järel ning teha ettemakseid seitsmele liikmesriigile, nimelt Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Portugal, Saksamaa ja Ungari seoses 2020. aasta alguses COVID-19 puhangust põhjustatud ulatusliku rahvatervise hädaolukorraga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 9/2020 on seotud ettepanekuga võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond, et aidata Horvaatiat ja Poolat neis liikmesriikides 2020. aastal toimunud loodusõnnetuste järel ning teha ettemakseid seitsmele liikmesriigile, nimelt Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Portugal, Saksamaa ja Ungari seoses 2020. aasta alguses COVID-19 puhangust põhjustatud ulatusliku rahvatervise hädaolukorraga;

| B. | arvestades, et sellega seoses on komisjon teinud ettepaneku muuta 2020. aasta eelarvet ning suurendada eelarverea 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“ kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 823 548 633 euro võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sellega seoses on komisjon teinud ettepaneku muuta 2020. aasta eelarvet ning suurendada eelarverea 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“ kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 823 548 633 euro võrra;

| C. | arvestades, et Horvaatia taotles vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 (6) artikli 4a sätetele ettemakset ning et 10. augustil 2020 tegi komisjon liidu eeldatava rahalise toetuse ettemakse summas 88 951 877 eurot; arvestades, et kuna 2020. aasta eelarves algselt ette nähtud ettemaksete assigneeringud on juba täielikult ära kasutatud, teeb komisjon ettepaneku võtta Euroopa Liidu Solidaarsusfondi jaoks sätestatud iga-aastase ülemmäära piires kasutusele vajalikud lisavahendid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Horvaatia taotles vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 (6) artikli 4a sätetele ettemakset ning et 10. augustil 2020 tegi komisjon liidu eeldatava rahalise toetuse ettemakse summas 88 951 877 eurot; arvestades, et kuna 2020. aasta eelarves algselt ette nähtud ettemaksete assigneeringud on juba täielikult ära kasutatud, teeb komisjon ettepaneku võtta Euroopa Liidu Solidaarsusfondi jaoks sätestatud iga-aastase ülemmäära piires kasutusele vajalikud lisavahendid;

| D. | arvestades, et paranduseelarve projektis nr 9/2020 tehakse ettepanek lisada 2020. aasta üldeelarvesse 734 596 756 eurot nii kulukohustuste kui ka maksetena, vähendades komisjoni ettepanekus algselt nimetatud summat Horvaatiale juba välja makstud summa (88 951 877 eurot) võrra; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paranduseelarve projektis nr 9/2020 tehakse ettepanek lisada 2020. aasta üldeelarvesse 734 596 756 eurot nii kulukohustuste kui ka maksetena, vähendades komisjoni ettepanekus algselt nimetatud summat Horvaatiale juba välja makstud summa (88 951 877 eurot) võrra;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et asjakohased kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et asjakohased kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 9/2020 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 9/2020 kohta heaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 8/2020 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 57, 27.2.2020.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(6)  Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/170 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/170

---

P9_TA(2020)0316

Tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagid ***II

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/22/EÜ (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2021/C 425/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09573/1/2020 – C9-0355/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09573/1/2020 – C9-0355/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. septembri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. septembri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 10. oktoobri 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 10. oktoobri 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0184) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0184) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0224/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0224/2020),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 66.

(2)  ELT C 461, 21.12.2018, lk 232.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0222.

---

Neljapäev, 25. november 2020

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/171 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/171

---

P9_TA(2020)0317

Finantsinstrumentide turud: teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangute muutmine, et aidata kaasa COVID-19 pandeemiast taastumisele ***I

Euroopa Parlamendi 25. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega, et aidata kaasa COVID-19 pandeemiast taastumisele (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Muudatusettepanek 9, kui ei ole märgitud teisti

(2021/C 425/26)

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*1)

komisjoni ettepanekule

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) .../...,

millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega, et aidata kaasa COVID-19 pandeemiast taastumisele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemial on liikmesriikides inimestele, äriühingutele, tervishoiusüsteemidele, majandusele
  ja finantssüsteemidele
  ränk mõju. Komisjon rõhutas 27. mai 2020 Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (2), et likviidsus ja rahastuse kättesaadavus on äriühingute jaoks tulevastel kuudel jätkuvalt probleemiks. Seetõttu on väga tähtis aidata kaasa COVID-19 pandeemia põhjustatud suurest majandusšokist taastumisele,
  tehes bürokraatia vähendamise eesmärgil kehtivates finantsõigusaktides piiratud sihtotstarbelisi muudatusi
  .
  Muudatuste üldine eesmärk peaks seetõttu olema tarbetu bürokraatia kaotamine ja ajutiste erandite tegemine, mis võiksid tulemuslikult aidata leevendada majanduse ebastabiilsust. Vältida tuleks muudatusi, mis sektori koormust suurendavad, ja keerukad seadusandlikud küsimused tuleks jätta lahendamiseks finantsinstrumentide turgude II direktiivi (MiFID II) kavandatud läbivaatamise käigus.
  See meetmepakett kannab nime „kapitaliturgude taastepakett“. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemial on liikmesriikides inimestele, äriühingutele, tervishoiusüsteemidele, majandusele
  ja finantssüsteemidele
  ränk mõju. Komisjon rõhutas 27. mai 2020 Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (2), et likviidsus ja rahastuse kättesaadavus on äriühingute jaoks tulevastel kuudel jätkuvalt probleemiks. Seetõttu on väga tähtis aidata kaasa COVID-19 pandeemia põhjustatud suurest majandusšokist taastumisele,
  tehes bürokraatia vähendamise eesmärgil kehtivates finantsõigusaktides piiratud sihtotstarbelisi muudatusi
  .
  Muudatuste üldine eesmärk peaks seetõttu olema tarbetu bürokraatia kaotamine ja ajutiste erandite tegemine, mis võiksid tulemuslikult aidata leevendada majanduse ebastabiilsust. Vältida tuleks muudatusi, mis sektori koormust suurendavad, ja keerukad seadusandlikud küsimused tuleks jätta lahendamiseks finantsinstrumentide turgude II direktiivi (MiFID II) kavandatud läbivaatamise käigus.
  See meetmepakett kannab nime „kapitaliturgude taastepakett“.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (3) finantsinstrumentide turgude kohta võeti vastu 2014. aastal vastuseks 2007. ja 2008. aasta finantskriisile. Nimetatud direktiiv on liidu finantssüsteemi oluliselt tugevdanud ja taganud kõikjal liidus suure investorikaitse.
  Kaaluda võiks
  regulatiivse keerukuse ja investeerimisühingute vastavuskulude vähendamist ning konkurentsimoonutuste kaotamist
  , tingimusel et samal ajal võetakse piisavalt arvesse investorite kaitset
  . |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (3) finantsinstrumentide turgude kohta võeti vastu 2014. aastal vastuseks 2007. ja 2008. aasta finantskriisile. Nimetatud direktiiv on liidu finantssüsteemi oluliselt tugevdanud ja taganud kõikjal liidus suure investorikaitse.
  Kaaluda võiks
  regulatiivse keerukuse ja investeerimisühingute vastavuskulude vähendamist ning konkurentsimoonutuste kaotamist
  , tingimusel et samal ajal võetakse piisavalt arvesse investorite kaitset
  .

| (3) | Investorite kaitsmiseks kehtestatud nõuete puhul ei ole direktiiviga 2014/65/EL saavutatud eesmärki kohandada meetmeid nii, et arvestatakse piisavalt iga investorite kategooria – jaeklientide, kutseliste klientide ja võrdsete vastaspoolte – eripäradega. Mõni neist nõuetest ei ole alati investorite kaitset suurendanud, vaid vahel hoopis takistanud investeerimisotsuste sujuvat täideviimist.
  Investorite kaitse parandamiseks on väga tähtis, et sobivuse hindamisel võetakse arvesse jaeinvestorite võlataset, eriti kuna COVID-19 pandeemia tõttu on tarbijate võlakoormus suurenenud. Peale selle võiks
  muuta ▌direktiivi 
  2014/65/EL
  teatavaid nõudeid, et
  lihtsustada
  investeerimisteenuste
  osutamist ja investeerimist, tingimusel et muudatus tehakse tasakaalustatud viisil, mis täielikult kaitseb investoreid
  . |
| --- | --- |

(3)

Investorite kaitsmiseks kehtestatud nõuete puhul ei ole direktiiviga 2014/65/EL saavutatud eesmärki kohandada meetmeid nii, et arvestatakse piisavalt iga investorite kategooria – jaeklientide, kutseliste klientide ja võrdsete vastaspoolte – eripäradega. Mõni neist nõuetest ei ole alati investorite kaitset suurendanud, vaid vahel hoopis takistanud investeerimisotsuste sujuvat täideviimist.
  Investorite kaitse parandamiseks on väga tähtis, et sobivuse hindamisel võetakse arvesse jaeinvestorite võlataset, eriti kuna COVID-19 pandeemia tõttu on tarbijate võlakoormus suurenenud. Peale selle võiks
  muuta ▌direktiivi 
  2014/65/EL
  teatavaid nõudeid, et
  lihtsustada
  investeerimisteenuste
  osutamist ja investeerimist, tingimusel et muudatus tehakse tasakaalustatud viisil, mis täielikult kaitseb investoreid
  .

| (4) | Tootejuhtimisnõuded võivad takistada äriühingu võlakirjade müüki. Tagasikutsutavaid äriühingu võlakirju peetakse tavaliselt lihttoodeteks, mis sobivad jaeklientidele. Tagasikutsumisklauslid kaitsevad investoreid kahjumi eest, kui emitent otsustab võlakirja lunastada enne tähtaega, sest tagavad investoritele sellise summa tasumise, mis võrdub kupongide nüüdispuhasväärtusega, mille nad oleks saanud, kui võlakirja ei oleks tagasi kutsutud. Seetõttu ei tohiks tootejuhtimisnõudeid enam selliste klauslitega tagasikutsutavate äriühingute võlakirjade suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(4)

Tootejuhtimisnõuded võivad takistada äriühingu võlakirjade müüki. Tagasikutsutavaid äriühingu võlakirju peetakse tavaliselt lihttoodeteks, mis sobivad jaeklientidele. Tagasikutsumisklauslid kaitsevad investoreid kahjumi eest, kui emitent otsustab võlakirja lunastada enne tähtaega, sest tagavad investoritele sellise summa tasumise, mis võrdub kupongide nüüdispuhasväärtusega, mille nad oleks saanud, kui võlakirja ei oleks tagasi kutsutud. Seetõttu ei tohiks tootejuhtimisnõudeid enam selliste klauslitega tagasikutsutavate äriühingute võlakirjade suhtes kohaldada.

| (5) | Nii Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) algatatud direktiivi 2014/65/EL kohaste hüvede ning kulude ja tasude avalikustamise nõuete mõju kohta tõendite esitamise kutse kui ka komisjoni korraldatud avalik konsultatsioon andsid mõlemad kinnituse, et kutselised kliendid ega võrdsed vastaspooled ei vaja kohustuslikku standardset kuluteavet, sest saavad vajaliku teabe teenuseosutajaga läbirääkimisi pidades. Viimati mainitud teave vastab rohkem nende vajadustele ja on sageli põhjalikum. Võrdsed vastaspooled ja kutselised kliendid peaksid seega olema kulude ja tasude avaldamise nõuete kohaldamisalast väljas, välja arvatud siiski investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise korral, sest sellesisulise suhte korral ei pruugi kutselistel klientidel olla piisavalt oskusi ega teavet, et olla kulude ja tasude teabe saamisest vabastatud. |
| --- | --- |

(5)

Nii Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) algatatud direktiivi 2014/65/EL kohaste hüvede ning kulude ja tasude avalikustamise nõuete mõju kohta tõendite esitamise kutse kui ka komisjoni korraldatud avalik konsultatsioon andsid mõlemad kinnituse, et kutselised kliendid ega võrdsed vastaspooled ei vaja kohustuslikku standardset kuluteavet, sest saavad vajaliku teabe teenuseosutajaga läbirääkimisi pidades. Viimati mainitud teave vastab rohkem nende vajadustele ja on sageli põhjalikum. Võrdsed vastaspooled ja kutselised kliendid peaksid seega olema kulude ja tasude avaldamise nõuete kohaldamisalast väljas, välja arvatud siiski investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise korral, sest sellesisulise suhte korral ei pruugi kutselistel klientidel olla piisavalt oskusi ega teavet, et olla kulude ja tasude teabe saamisest vabastatud.

| (6) | Kestva suhte puhul peavad investeerimisühingud praegu tegema teatud portfellitegevuste kohta kulude-tulude analüüsi, kui on kavas finantsinstrumendi vahetus. Selleks peavad investeerimisühingud küsima kliendilt vajalikku teavet ja suutma tõendada, et tulu on kuludest suurem. Kutseliste klientide jaoks, kes vahetavad finantsinstrumente tavaliselt üsna sageli, on selline kord liiga koormav, mistõttu peaksid nemad selle nõude kohaldamisalast välja jääma. Kuna aga jaekliendid peavad olema väga hästi kaitstud, peaks valikuvõimalus piirduma vaid kutseliste klientidega. |
| --- | --- |

(6)

Kestva suhte puhul peavad investeerimisühingud praegu tegema teatud portfellitegevuste kohta kulude-tulude analüüsi, kui on kavas finantsinstrumendi vahetus. Selleks peavad investeerimisühingud küsima kliendilt vajalikku teavet ja suutma tõendada, et tulu on kuludest suurem. Kutseliste klientide jaoks, kes vahetavad finantsinstrumente tavaliselt üsna sageli, on selline kord liiga koormav, mistõttu peaksid nemad selle nõude kohaldamisalast välja jääma. Kuna aga jaekliendid peavad olema väga hästi kaitstud, peaks valikuvõimalus piirduma vaid kutseliste klientidega.

| (7) | Kliendid, kellel on investeerimisühinguga kestev suhe, saavad kohustuslikke teenusaruandeid kas perioodiliselt või teatavate asjaolude korral. Investeerimisühingud ega kutselised kliendid ei pea selliseid aruandeid kasulikuks. Eriti kasutuks on need osutunud väga volatiilsetel turgudel tegutsevate kutseliste klientide jaoks, sest sellisel juhul saadetakse aruandeid väga sageli ja palju. Kutselised kliendid sageli ei loegi neid või otsustavad pikaajalise investeerimise strateegia asemel kiirete investeerimisotsuste kasuks. Niisiis ei peaks võrdsed vastaspooled selliseid teenusaruandeid enam saama. Kutselistel klientidel peab aga olema võimalus otsustada nende saamise kasuks. |
| --- | --- |

(7)

Kliendid, kellel on investeerimisühinguga kestev suhe, saavad kohustuslikke teenusaruandeid kas perioodiliselt või teatavate asjaolude korral. Investeerimisühingud ega kutselised kliendid ei pea selliseid aruandeid kasulikuks. Eriti kasutuks on need osutunud väga volatiilsetel turgudel tegutsevate kutseliste klientide jaoks, sest sellisel juhul saadetakse aruandeid väga sageli ja palju. Kutselised kliendid sageli ei loegi neid või otsustavad pikaajalise investeerimise strateegia asemel kiirete investeerimisotsuste kasuks. Niisiis ei peaks võrdsed vastaspooled selliseid teenusaruandeid enam saama. Kutselistel klientidel peab aga olema võimalus otsustada nende saamise kasuks.

| (8) | Direktiiviga 2014/65/EL kehtestati nõue esitada aruandeid tehingukorralduste kliendile kõige soodsamatel tingimustel täitmise kohta. Need tehnilised aruanded sisaldavad palju põhjalikku kvantitatiivset teavet täitmiskoha, finantsinstrumendi, hinna, kulude ja täitmise tõenäosuse kohta. Investorid loevad neid harva, mida tõendab see, et aruandeid ei ole investeerimisühingute veebisaitidelt kuigi palju alla laaditud. Kuna aruannetes esitatud andmed ei aita investoritel asjalikke võrdlusi teha, tuleks nende avaldamine ajutiselt peatada. |
| --- | --- |

(8)

Direktiiviga 2014/65/EL kehtestati nõue esitada aruandeid tehingukorralduste kliendile kõige soodsamatel tingimustel täitmise kohta. Need tehnilised aruanded sisaldavad palju põhjalikku kvantitatiivset teavet täitmiskoha, finantsinstrumendi, hinna, kulude ja täitmise tõenäosuse kohta. Investorid loevad neid harva, mida tõendab see, et aruandeid ei ole investeerimisühingute veebisaitidelt kuigi palju alla laaditud. Kuna aruannetes esitatud andmed ei aita investoritel asjalikke võrdlusi teha, tuleks nende avaldamine ajutiselt peatada.

| (9) | Et investeerimisühingute ja nende klientide vahelist suhtlust ja seega investeerimist tervikuna lihtsustada, ei tuleks investeerimisteavet enam esitada paberil, vaid vaikevalikuna elektrooniliselt. Jaeklientidele peaks aga säilima võimalus nõuda teavet endiselt paberil. |
| --- | --- |

(9)

Et investeerimisühingute ja nende klientide vahelist suhtlust ja seega investeerimist tervikuna lihtsustada, ei tuleks investeerimisteavet enam esitada paberil, vaid vaikevalikuna elektrooniliselt. Jaeklientidele peaks aga säilima võimalus nõuda teavet endiselt paberil.

| (9a) | Komisjon peaks esitama aruande mõju kohta, mida positsioonipiirangute ja positsioonide haldamise kehtestamine avaldab likviidsusele, turukuritarvitustele ja nõuetekohastele hinnakujundus- ja arveldustingimustele kaubatuletisinstrumentide turgudel, nagu sätestatud käesolevas direktiivis. Kaubatuletisinstrumentide korra tõenditel põhinev hindamine ja eri sidusrühmadega konsulteerimine on oluline, kui vaadatakse läbi nende sätete sisu, mis võeti vastu vastusena 2009. aastal Pittsburghis ja 2011. aastal Cannes’is toimunud G20 tippkohtumistel sõlmitud kokkulepetele, mille eesmärk on parandada kaubatuletisinstrumentide turgude reguleerimist, toimimist ja läbipaistvust ning vähendada ülemäärast hinnavolatiilsust. [ME 2] |
| --- | --- |

(9a)

Komisjon peaks esitama aruande mõju kohta, mida positsioonipiirangute ja positsioonide haldamise kehtestamine avaldab likviidsusele, turukuritarvitustele ja nõuetekohastele hinnakujundus- ja arveldustingimustele kaubatuletisinstrumentide turgudel, nagu sätestatud käesolevas direktiivis. Kaubatuletisinstrumentide korra tõenditel põhinev hindamine ja eri sidusrühmadega konsulteerimine on oluline, kui vaadatakse läbi nende sätete sisu, mis võeti vastu vastusena 2009. aastal Pittsburghis ja 2011. aastal Cannes’is toimunud G20 tippkohtumistel sõlmitud kokkulepetele, mille eesmärk on parandada kaubatuletisinstrumentide turgude reguleerimist, toimimist ja läbipaistvust ning vähendada ülemäärast hinnavolatiilsust. [ME 2]

| (10) | Direktiivi 2014/65/EL kohaselt saavad turuosalised, kes kauplevad kauba tuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumentidega kutseliselt, kasutada investeerimisühingu tegevusloa saamise nõude erandit, kui nende kauplemine on põhitegevuse kõrvaltegevus. Kõrvaltegevuse testi taotlevad isikud peavad igal aastal pädevat asutust teavitama, kui seda võimalust kasutavad, ja esitama kahe kvantitatiivse kõrvaltegevuse testi jaoks vajaliku teabe. Esimeses testis võrreldakse üksuse spekulatiivse kauplemise mahtu kogu kauplemismahuga liidus varaklassiti. Teises testis võrreldakse üksuse spekulatiivse kauplemise mahtu (kõik varaklassid koos) kogu tema finantsinstrumentidega kauplemise mahuga grupi tasandil. Teisel testil on ka alternatiiv, milles võrreldakse spekulatiivse kauplemise jaoks kasutatud kapitali hinnangulist suurust selle kapitali suurusega, mida kasutatakse grupi tasandil põhitegevuseks. Need kvantitatiivsed testid
  peaksid kõrvaltegevuse erandi puhul jääma põhireegliks
  .
  Alternatiivina peaks riiklikel järelevalveasutustel olema lubatud tugineda selgelt määratletud tingimustel
  kvalitatiivsele teabele.
  ESMA-l peaks olema õigus anda suuniseid asjaolude kohta, mille korral riiklikud asutused võiksid kohaldada kvalitatiivset lähenemisviisi, ning töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud kvalitatiivsete kriteeriumide kohta.
  Isikud, kellel on õigus erandit saada (sh turutegijad) kauplevad oma arvel või osutavad oma põhitegevusala klientidele/tarnijatele investeerimisteenuseid oma arvel kauplemata. Erand
  oleks kasutatav
  mõlemal juhul eraldi ja koos, kui tegu on grupi tasandil kõrvaltegevusega. Seda erandit ei tohiks saada isikud, kes kasutavad algoritmipõhist välkkauplemist või kuuluvad gruppi, mille põhitegevus on investeerimis- või pangandusteenuste osutamine, või kes tegutsevad kaubatuletisinstrumentide turutegijana. ▌ |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 2014/65/EL kohaselt saavad turuosalised, kes kauplevad kauba tuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumentidega kutseliselt, kasutada investeerimisühingu tegevusloa saamise nõude erandit, kui nende kauplemine on põhitegevuse kõrvaltegevus. Kõrvaltegevuse testi taotlevad isikud peavad igal aastal pädevat asutust teavitama, kui seda võimalust kasutavad, ja esitama kahe kvantitatiivse kõrvaltegevuse testi jaoks vajaliku teabe. Esimeses testis võrreldakse üksuse spekulatiivse kauplemise mahtu kogu kauplemismahuga liidus varaklassiti. Teises testis võrreldakse üksuse spekulatiivse kauplemise mahtu (kõik varaklassid koos) kogu tema finantsinstrumentidega kauplemise mahuga grupi tasandil. Teisel testil on ka alternatiiv, milles võrreldakse spekulatiivse kauplemise jaoks kasutatud kapitali hinnangulist suurust selle kapitali suurusega, mida kasutatakse grupi tasandil põhitegevuseks. Need kvantitatiivsed testid
  peaksid kõrvaltegevuse erandi puhul jääma põhireegliks
  .
  Alternatiivina peaks riiklikel järelevalveasutustel olema lubatud tugineda selgelt määratletud tingimustel
  kvalitatiivsele teabele.
  ESMA-l peaks olema õigus anda suuniseid asjaolude kohta, mille korral riiklikud asutused võiksid kohaldada kvalitatiivset lähenemisviisi, ning töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud kvalitatiivsete kriteeriumide kohta.
  Isikud, kellel on õigus erandit saada (sh turutegijad) kauplevad oma arvel või osutavad oma põhitegevusala klientidele/tarnijatele investeerimisteenuseid oma arvel kauplemata. Erand
  oleks kasutatav
  mõlemal juhul eraldi ja koos, kui tegu on grupi tasandil kõrvaltegevusega. Seda erandit ei tohiks saada isikud, kes kasutavad algoritmipõhist välkkauplemist või kuuluvad gruppi, mille põhitegevus on investeerimis- või pangandusteenuste osutamine, või kes tegutsevad kaubatuletisinstrumentide turutegijana. ▌

| (11) | Praegu peavad pädevad asutused kehtestama kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide ja majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute netopositsiooni suuruse piirangud ja neid kohaldama. Kuna positsioonipiirangute kord on osutunud uute kaubaturgude arenguks ebasoodsaks, tuleks tekkivad kaubaturud positsioonipiirangu korra kohaldamisalast välja jätta. Selle asemel tuleks positsioonipiiranguid kohaldada vaid sellise kauba tuletisinstrumentidele, mida loetakse oluliseks või kriitilise tähtsusega kaubaks, ning nendega majanduslikult samaväärsetele börsivälistele lepingutele. Olulise või kriitilise tähtsusega kauba tuletisinstrumendid on energiatoodete tuletisinstrumendid, mille avatud kogupositsioon on aastas vähemalt 300 000 partiid. Kuna toit on kodanikele kriitilise tähtsusega, jäävad positsioonipiirangud kehtima põllumajanduskaupade tuletisinstrumentidele, mille alusvara on põllumajanduslik inimtoit, ja majanduslikult samaväärsetele börsivälistele lepingutele. ESMA-le tuleb anda volitused koostada regulatiivsete standardite eelnõu, milles määratakse kindlaks, milliste põllumajanduskaupade tuletisinstrumentide, mille alusvara on inimtoit, ja kriitilise tähtsusega või oluliste tuletisinstrumentide suhtes positsioonipiiranguid kohaldatakse. Kriitilise tähtsusega või oluliste kaupade tuletisinstrumentide puhul peab ESMA arvestama avatud kogupositsiooni suuruseks vähemalt 300 000 partiid aastas ning aktiivsete turuosaliste arvu ja alusvaraks oleva kaubaga. |
| --- | --- |

(11)

Praegu peavad pädevad asutused kehtestama kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide ja majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute netopositsiooni suuruse piirangud ja neid kohaldama. Kuna positsioonipiirangute kord on osutunud uute kaubaturgude arenguks ebasoodsaks, tuleks tekkivad kaubaturud positsioonipiirangu korra kohaldamisalast välja jätta. Selle asemel tuleks positsioonipiiranguid kohaldada vaid sellise kauba tuletisinstrumentidele, mida loetakse oluliseks või kriitilise tähtsusega kaubaks, ning nendega majanduslikult samaväärsetele börsivälistele lepingutele. Olulise või kriitilise tähtsusega kauba tuletisinstrumendid on energiatoodete tuletisinstrumendid, mille avatud kogupositsioon on aastas vähemalt 300 000 partiid. Kuna toit on kodanikele kriitilise tähtsusega, jäävad positsioonipiirangud kehtima põllumajanduskaupade tuletisinstrumentidele, mille alusvara on põllumajanduslik inimtoit, ja majanduslikult samaväärsetele börsivälistele lepingutele. ESMA-le tuleb anda volitused koostada regulatiivsete standardite eelnõu, milles määratakse kindlaks, milliste põllumajanduskaupade tuletisinstrumentide, mille alusvara on inimtoit, ja kriitilise tähtsusega või oluliste tuletisinstrumentide suhtes positsioonipiiranguid kohaldatakse. Kriitilise tähtsusega või oluliste kaupade tuletisinstrumentide puhul peab ESMA arvestama avatud kogupositsiooni suuruseks vähemalt 300 000 partiid aastas ning aktiivsete turuosaliste arvu ja alusvaraks oleva kaubaga.

| (12) | Direktiiviga 2014/65/EL ei lubata riskimaanduserandeid ühelegi finantsettevõtjale. Mitu peamiselt ärigruppi, kes asutasid oma kauplemistegevuse jaoks finantsettevõtte, leidsid end olukorrast, kus see finantsettevõte ei saanud teha grupi eest kogu kauplemist, sest finantsettevõtjad riskimaanduserandit kasutada ei saa. Seetõttu tuleks finantssektori vastaspooltele kehtestada kitsalt piiritletud riskimaanduserand. Seda peaks olema võimalik kasutada siis, kui peamiselt äriga tegelevas grupis registreeritakse üks isik investeerimisühinguna, kes kaupleb kogu grupi nimel. Et riskimaanduserand piirduks vaid nende finantsettevõtjatega, kes kauplevad valdavalt ärigrupis finantssektoriväliste üksuste eest, tuleks erandit kohaldada sellise finantsettevõtja nende positsioonide suhtes, mis on objektiivselt mõõdetavalt käsitletavad grupi finantssektoriväliste üksuste äritegevusega seotud riskide maandamisena. |
| --- | --- |

(12)

Direktiiviga 2014/65/EL ei lubata riskimaanduserandeid ühelegi finantsettevõtjale. Mitu peamiselt ärigruppi, kes asutasid oma kauplemistegevuse jaoks finantsettevõtte, leidsid end olukorrast, kus see finantsettevõte ei saanud teha grupi eest kogu kauplemist, sest finantsettevõtjad riskimaanduserandit kasutada ei saa. Seetõttu tuleks finantssektori vastaspooltele kehtestada kitsalt piiritletud riskimaanduserand. Seda peaks olema võimalik kasutada siis, kui peamiselt äriga tegelevas grupis registreeritakse üks isik investeerimisühinguna, kes kaupleb kogu grupi nimel. Et riskimaanduserand piirduks vaid nende finantsettevõtjatega, kes kauplevad valdavalt ärigrupis finantssektoriväliste üksuste eest, tuleks erandit kohaldada sellise finantsettevõtja nende positsioonide suhtes, mis on objektiivselt mõõdetavalt käsitletavad grupi finantssektoriväliste üksuste äritegevusega seotud riskide maandamisena.

| (13) | Ka likviidsete lepingute puhul tegutseb tavaliselt vaid mõni turuosaline kaubaturutegijana. Kui need turuosalised peavad kohaldama positsioonipiiranguid, ei saa nad olla sama tulemuslikud kui turutegijad. Sellepärast tuleks finantssektorisiseste ja -väliste vastaspoolte jaoks kehtestada positsioonipiirangu korra erand nende positsioonide puhul, mis tulenevad kohustusliku likviidsuse tagamiseks tehtud tehingutest. |
| --- | --- |

(13)

Ka likviidsete lepingute puhul tegutseb tavaliselt vaid mõni turuosaline kaubaturutegijana. Kui need turuosalised peavad kohaldama positsioonipiiranguid, ei saa nad olla sama tulemuslikud kui turutegijad. Sellepärast tuleks finantssektorisiseste ja -väliste vastaspoolte jaoks kehtestada positsioonipiirangu korra erand nende positsioonide puhul, mis tulenevad kohustusliku likviidsuse tagamiseks tehtud tehingutest.

| (13a) | Positsioonipiirangu korra muudatuste eesmärk on toetada uute energialepingute väljatöötamist, eelkõige elektriturul, ning nende eesmärk ei ole leevendada põllumajanduskauba lepingute korda. |
| --- | --- |

(13a)

Positsioonipiirangu korra muudatuste eesmärk on toetada uute energialepingute väljatöötamist, eelkõige elektriturul, ning nende eesmärk ei ole leevendada põllumajanduskauba lepingute korda.

| (14) | Praeguses positsioonipiirangu korras ei arvestata väärtpaberistatud tuletisinstrumentide ainulaadsusega. Niisiis tuleks väärtpaberistatud tuletisinstrumendid positsioonipiirangu korra kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(14)

Praeguses positsioonipiirangu korras ei arvestata väärtpaberistatud tuletisinstrumentide ainulaadsusega. Niisiis tuleks väärtpaberistatud tuletisinstrumendid positsioonipiirangu korra kohaldamisalast välja jätta.

| (15) | Direktiivi 2014/65/EL jõustumisest saati ei ole tuvastatud ühtegi nn sama kauba tuletislepingut. Direktiivis määratletud sama lepingu mõiste tõttu on teiste kuude positsioonipiirangu määramise meetod kahjulik vähemlikviidse turu kauplemiskohale, kui kauplemiskohad konkureerivad kauba tuletisinstrumentide alusel, millel on sama alusvara ja samad omadused. Seetõttu tuleks direktiivist 2014/65/EL viide samale lepingule välja jätta. Pädevad asutused peaksid saama kokku leppida, et nende kauplemiskohtades kaubeldavate kauba tuletisinstrumentide alusvara on sama ja samad on ka nende omadused; sellisel juhul saab vähemlikviidsetes kauplemiskohtades kaubeldavate konkureerivate lepingute teiste kuude positsiooni piirangu baasmäärana kasutada selle kauba tuletisinstrumendi teiste kuude aluspiirmäära kõige likviidsematel turgudel. |
| --- | --- |

(15)

Direktiivi 2014/65/EL jõustumisest saati ei ole tuvastatud ühtegi nn sama kauba tuletislepingut. Direktiivis määratletud sama lepingu mõiste tõttu on teiste kuude positsioonipiirangu määramise meetod kahjulik vähemlikviidse turu kauplemiskohale, kui kauplemiskohad konkureerivad kauba tuletisinstrumentide alusel, millel on sama alusvara ja samad omadused. Seetõttu tuleks direktiivist 2014/65/EL viide samale lepingule välja jätta. Pädevad asutused peaksid saama kokku leppida, et nende kauplemiskohtades kaubeldavate kauba tuletisinstrumentide alusvara on sama ja samad on ka nende omadused; sellisel juhul saab vähemlikviidsetes kauplemiskohtades kaubeldavate konkureerivate lepingute teiste kuude positsiooni piirangu baasmäärana kasutada selle kauba tuletisinstrumendi teiste kuude aluspiirmäära kõige likviidsematel turgudel.

| (16) | See, kuidas liidu kauplemiskohtades positsioone hallatakse, on väga erinev. Seetõttu tuleks vajaduse korral tugevdada positsioonihalduse kontrollimehhanisme. |
| --- | --- |

(16)

See, kuidas liidu kauplemiskohtades positsioone hallatakse, on väga erinev. Seetõttu tuleks vajaduse korral tugevdada positsioonihalduse kontrollimehhanisme.

| (17) | Et tagada ELi eurodes nomineeritud kaubaturgude edasine areng, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaste õigusaktide vastuvõtmise volitused delegeerida komisjonile, et ta määraks kindlaks, milliste põllumajanduskaupade tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või olulise alusvaraga kaubatuletisinstrumentide suhtes tuleks kohaldada positsioonipiiranguid, millise korra alusel võivad isikud taotleda likviidsuse tagamise kohustuste täitmiseks tehtud tehingute jaoks riskimaanduserandit, millise korra alusel võivad valdavalt ärilisse gruppi kuuluvad finantsettevõtjad taotleda grupi finantssektoriväliste üksuste äritegevuse riskide maandamise positsioonide (objektiivselt sellisena mõõdetavad) jaoks riskimaanduserandit, ning täpsustaks positsioonihalduse kontrollimehhanismide sisu. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (4) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(17)

Et tagada ELi eurodes nomineeritud kaubaturgude edasine areng, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaste õigusaktide vastuvõtmise volitused delegeerida komisjonile, et ta määraks kindlaks, milliste põllumajanduskaupade tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või olulise alusvaraga kaubatuletisinstrumentide suhtes tuleks kohaldada positsioonipiiranguid, millise korra alusel võivad isikud taotleda likviidsuse tagamise kohustuste täitmiseks tehtud tehingute jaoks riskimaanduserandit, millise korra alusel võivad valdavalt ärilisse gruppi kuuluvad finantsettevõtjad taotleda grupi finantssektoriväliste üksuste äritegevuse riskide maandamise positsioonide (objektiivselt sellisena mõõdetavad) jaoks riskimaanduserandit, ning täpsustaks positsioonihalduse kontrollimehhanismide sisu. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (4) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (18) | ELi heitkogustega kauplemise süsteem on liidu olulisim poliitika, mille alusel saavutada majanduse CO2-heite vähendamine kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega. Lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemise suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/65/EL ja määrust (EL) nr 600/2014 ning see on liidu CO2-turu tähtis osa. Direktiivis 2014/65/EL sätestatud kõrvaltegevuse erandi kohaselt saavad mõned turuosalised osaleda heitkoguste väärtpaberitega kauplemise turgudel investeerimisühingu tegevusluba omamata, kui on täidetud teatavad tingimused. Arvestades, kui oluline on finantsturgude korrakohasus, hea reguleeritus ja järelevalve, kui tähtis on heitkogustega kauplemise süsteem liidu kestlikkuseesmärkide saavutamiseks ning milline on hästi toimiva heitkoguste väärtpaberite järelturu roll heitkogustega kauplemise süsteemi toimimisel, tuleb kõrvaltegevuse erand kindlasti sobivalt määratleda, et see aitaks kaasa nende eesmärkide saavutamisele. See on eriti oluline siis, kui lubatud heitkoguste väärtpaberitega kaubeldakse kolmanda riigi kauplemiskohtades. Et oleksid kaitstud liidu finantsstabiilsus, turu usaldusväärsus ja investorid, kõigil oleks võrdsed tingimused ning et oleks tagatud heitkogustega kauplemise süsteemi jätkuvalt läbipaistev ja usaldusväärne toimimine, mis tagab kulutõhusa heitkoguste vähendamise, peaks komisjon jälgima lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemist nii liidus kui ka kolmandates riikides, hindama kõrvaltegevuse erandi mõju heitkogustega kauplemise süsteemile ning esitama vajaduse korral selle erandi kohaldamisala ja kohaldamise muutmise ettepanekud. |
| --- | --- |

(18)

ELi heitkogustega kauplemise süsteem on liidu olulisim poliitika, mille alusel saavutada majanduse CO2-heite vähendamine kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega. Lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemise suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/65/EL ja määrust (EL) nr 600/2014 ning see on liidu CO2-turu tähtis osa. Direktiivis 2014/65/EL sätestatud kõrvaltegevuse erandi kohaselt saavad mõned turuosalised osaleda heitkoguste väärtpaberitega kauplemise turgudel investeerimisühingu tegevusluba omamata, kui on täidetud teatavad tingimused. Arvestades, kui oluline on finantsturgude korrakohasus, hea reguleeritus ja järelevalve, kui tähtis on heitkogustega kauplemise süsteem liidu kestlikkuseesmärkide saavutamiseks ning milline on hästi toimiva heitkoguste väärtpaberite järelturu roll heitkogustega kauplemise süsteemi toimimisel, tuleb kõrvaltegevuse erand kindlasti sobivalt määratleda, et see aitaks kaasa nende eesmärkide saavutamisele. See on eriti oluline siis, kui lubatud heitkoguste väärtpaberitega kaubeldakse kolmanda riigi kauplemiskohtades. Et oleksid kaitstud liidu finantsstabiilsus, turu usaldusväärsus ja investorid, kõigil oleks võrdsed tingimused ning et oleks tagatud heitkogustega kauplemise süsteemi jätkuvalt läbipaistev ja usaldusväärne toimimine, mis tagab kulutõhusa heitkoguste vähendamise, peaks komisjon jälgima lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemist nii liidus kui ka kolmandates riikides, hindama kõrvaltegevuse erandi mõju heitkogustega kauplemise süsteemile ning esitama vajaduse korral selle erandi kohaldamisala ja kohaldamise muutmise ettepanekud.

| (19) | Seepärast tuleks direktiivi 2014/65/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleks direktiivi 2014/65/EL vastavalt muuta.

| (20) | Selle muudatuse eesmärk on täiendada liidu olemasolevat õigust, mistõttu on seda kõige parem saavutada liidu tasandil, mitte riiklike eraldi algatustega. Finantsturud on oma olemuselt piiriülesed ja muutuvad selliseks üha enam. Sellise lõimituse tõttu oleks liikmesriikide eraldi sekkumine palju vähem tõhus ning killustaks turge, mis omakorda viiks õigusliku arbitraažini ja konkurentsi moonutamiseni. |
| --- | --- |

(20)

Selle muudatuse eesmärk on täiendada liidu olemasolevat õigust, mistõttu on seda kõige parem saavutada liidu tasandil, mitte riiklike eraldi algatustega. Finantsturud on oma olemuselt piiriülesed ja muutuvad selliseks üha enam. Sellise lõimituse tõttu oleks liikmesriikide eraldi sekkumine palju vähem tõhus ning killustaks turge, mis omakorda viiks õigusliku arbitraažini ja konkurentsi moonutamiseni.

| (20a) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki – täpsustada liidu kehtivaid õigusakte, mis tagavad kogu liidu investeerimisühingutele ühtsete ja sobivate nõuete kohaldamise – ei suuda liikmesriigid eraldi piisavalt saavutada, ning eesmärgi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtta meetmeid liit. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20a)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki – täpsustada liidu kehtivaid õigusakte, mis tagavad kogu liidu investeerimisühingutele ühtsete ja sobivate nõuete kohaldamise – ei suuda liikmesriigid eraldi piisavalt saavutada, ning eesmärgi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtta meetmeid liit. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (5) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(21)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (5) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud.

| (21a) | Muudatusettepanekute eesmärk peaks olema ajutiste erandite tegemine ja ilmse bürokraatia kaotamine, et leevendada majanduskriisi; seetõttu tuleks vältida muudatustega keerukamate seadusandlike teemade avamist, mis võib tekitada sektorile lisakoormust. Suuremaid seadusandlikke muudatusi tuleks finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID II) kavandatud läbivaatamise käigus kõigepealt uuesti hinnata, |
| --- | --- |

(21a)

Muudatusettepanekute eesmärk peaks olema ajutiste erandite tegemine ja ilmse bürokraatia kaotamine, et leevendada majanduskriisi; seetõttu tuleks vältida muudatustega keerukamate seadusandlike teemade avamist, mis võib tekitada sektorile lisakoormust. Suuremaid seadusandlikke muudatusi tuleks finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID II) kavandatud läbivaatamise käigus kõigepealt uuesti hinnata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/65/EL muutmine

Direktiivi 2014/65/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | isikute suhtes:






  i) | kes kauplevad oma arvel (sh turutegijad) kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, välja arvatud isikud, kes kauplevad klientide korraldusi täites oma arvel, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

isikute suhtes:

i)

kes kauplevad oma arvel (sh turutegijad) kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, välja arvatud isikud, kes kauplevad klientide korraldusi täites oma arvel, või

| ii) | kes osutavad oma põhitegevusala klientidele/tarnijatele investeerimisteenuseid kaubatuletisinstrumentidega või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, kuid ei kauple oma arvel, |
| --- | --- |

ii)

kes osutavad oma põhitegevusala klientidele/tarnijatele investeerimisteenuseid kaubatuletisinstrumentidega või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, kuid ei kauple oma arvel,

tingimusel et:

| — | igal nimetatud juhul eraldi ja ka kokkuvõtlikult on tegemist isiku põhitegevusala kõrvaltegevusega grupi tasandil; |
| --- | --- |

—

igal nimetatud juhul eraldi ja ka kokkuvõtlikult on tegemist isiku põhitegevusala kõrvaltegevusega grupi tasandil;

| — | isik ei kuulu gruppi, mille põhitegevus on investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi mõistes, direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevus või kauba tuletisinstrumentide turutegijana tegutsemine; |
| --- | --- |

—

isik ei kuulu gruppi, mille põhitegevus on investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi mõistes, direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevus või kauba tuletisinstrumentide turutegijana tegutsemine;

| — | kõnealune isik ei kasuta algoritmipõhist välkkauplemistehnikat; |
| --- | --- |

—

kõnealune isik ei kasuta algoritmipõhist välkkauplemistehnikat;

| — | isik annab pädevale asutusele taotluse korral aru sellest, mille alusel ta on hinnanud punktides i ja ii osutatud tegevuse põhitegevuse kõrvaltegevuseks.“; |
| --- | --- |

—

isik annab pädevale asutusele taotluse korral aru sellest, mille alusel ta on hinnanud punktides i ja ii osutatud tegevuse põhitegevuse kõrvaltegevuseks.“;

| b) | lõige 4 jäetakse välja. [ME 6] |
| --- | --- |

b)

lõige 4 jäetakse välja. [ME 6]

| ba) | lisatakse järgmine lõige:





  „4a.
     
  Erandina käesoleva artikli lõikest 4 võivad liikmesriigid kohaldada kvalitatiivseid kriteeriume seoses lõike 1 punktis j sätestatud eranditega.




  ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et anda suuniseid kvalitatiivsete kriteeriumide kohta, mida võib kasutada käesoleva artikli lõike 1 punktis j sätestatud erandite kohaldamise hindamiseks.




  ESMA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2021.




  Komisjonile antakse õigus võtta vastu teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

ba)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Erandina käesoleva artikli lõikest 4 võivad liikmesriigid kohaldada kvalitatiivseid kriteeriume seoses lõike 1 punktis j sätestatud eranditega.

ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et anda suuniseid kvalitatiivsete kriteeriumide kohta, mida võib kasutada käesoleva artikli lõike 1 punktis j sätestatud erandite kohaldamise hindamiseks.

ESMA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2021.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 2) | Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine punkt 8a:






  „8a) | „finantsinstrumentide vahetamine“ – ühe finantsinstrumendi müümine ja teise ostmine või olemasoleva finantsinstrumendiga seotud muutmisõiguse kasutamine;“ |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine punkt 8a:

„8a)

„finantsinstrumentide vahetamine“ – ühe finantsinstrumendi müümine ja teise ostmine või olemasoleva finantsinstrumendiga seotud muutmisõiguse kasutamine;“

| b) | lisatakse järgmine punkt 50a:






  „50a) | „äriühingu tagasikutsutav võlakiri“ – äriühingu võlakiri, millel on klausel, mis kohustab emitenti ennetähtaegse tagasiostmise korral tasuma investorile kogu põhisumma ja kupongide nüüdispuhasväärtuse, mille investor oleks saanud, kui võlakirja poleks tagasi kutsutud;“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt 50a:

„50a)

„äriühingu tagasikutsutav võlakiri“ – äriühingu võlakiri, millel on klausel, mis kohustab emitenti ennetähtaegse tagasiostmise korral tasuma investorile kogu põhisumma ja kupongide nüüdispuhasväärtuse, mille investor oleks saanud, kui võlakirja poleks tagasi kutsutud;“

| c) | lisatakse järgmine punkt 62a:






  „62a) | „elektrooniliselt“ – püsival andmekandjal, mis ei ole paber;“. |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt 62a:

„62a)

„elektrooniliselt“ – püsival andmekandjal, mis ei ole paber;“.

| 3) | Artikli 16 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva lõike teises kuni viiendas lõigus sätestatud nõudeid ei kohaldata äriühingute tagasikutsutavate võlakirjade suhtes.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 16 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva lõike teises kuni viiendas lõigus sätestatud nõudeid ei kohaldata äriühingute tagasikutsutavate võlakirjade suhtes.“

| 4) | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolevat lõiget ei kohaldata äriühingute tagasikutsutavatele võlakirjadele.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevat lõiget ei kohaldata äriühingute tagasikutsutavatele võlakirjadele.“;

| b) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui finantsinstrumendi ostmise või müümise kokkulepe sõlmitakse kaugsidevahendi abil,
  mis ei võimalda kulude ja tasude teavet eelnevalt anda,
  võib investeerimisühing esitada kulude ja tasude teabe▌ viivitamata pärast tehingu sõlmimist, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  i) | investeerimisühing on andnud kliendile võimaluse lükata tehingu tegemine selle teabe saamiseni edasi; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Kui finantsinstrumendi ostmise või müümise kokkulepe sõlmitakse kaugsidevahendi abil,
  mis ei võimalda kulude ja tasude teavet eelnevalt anda,
  võib investeerimisühing esitada kulude ja tasude teabe▌ viivitamata pärast tehingu sõlmimist, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

mis ei võimalda kulude ja tasude teavet eelnevalt anda,

i)

investeerimisühing on andnud kliendile võimaluse lükata tehingu tegemine selle teabe saamiseni edasi;

| ii) | klient on andnud nõusoleku saada teave
  põhjendamatu viivituseta
  pärast tehingu sõlmimist. |
| --- | --- |

ii)

klient on andnud nõusoleku saada teave
  põhjendamatu viivituseta
  pärast tehingu sõlmimist.

põhjendamatu viivituseta

Investeerimisühing pakub kliendile võimalust saada sellist teavet telefoni teel enne tehingu tegemist.
  “;

Investeerimisühing pakub kliendile võimalust saada sellist teavet telefoni teel enne tehingu tegemist.

| c) | lisatakse järgmine lõige 5a:

  „5a.   Investeerimisühingud esitavad (potentsiaasetele) klientidele kogu käesolevas direktiivis nõutava teabe elektrooniliselt, välja arvatud siis, kui (potentsiaalne) klient on (potentsiaalne) jaeklient, kes on palunud seda teavet paberil; sel juhul esitavad nad teabe paberil ja tasuta.
  Investeerimisühingud teavitavad (potentsiaalseid) jaekliente, et neil on võimalus saada seda teavet paberil.
  Investeerimisühingud peavad olemasolevaid jaekliente, kes said varem siin direktiivis nõutavat teavet paberil, vähemalt kaheksa nädalat enne uue direktiivikohase teabe saatmist teavitama, et edaspidi saavad nad sellist teavet elektrooniliselt. Investeerimisühingud teavitavad olemasolevaid jaekliente, et neil on võimalik valida, kas saada teavet edasi paberil või nõustuda elektroonilise teabe saamisega. Samuti teavitavad investeerimisühingud olemasolevaid jaekliente sellest, et kui nad eelnimetatud kaheksa nädala jooksul ei avalda soovi saada teavet edasi paberil, hakatakse seda automaatselt saatma elektrooniliselt.
  Olemasolevaid jaekliente, kes juba saavad käesoleva direktiiviga nõutavat teavet elektroonilisel kujul, ei ole vaja teavitada.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige 5a:

„5a.   Investeerimisühingud esitavad (potentsiaasetele) klientidele kogu käesolevas direktiivis nõutava teabe elektrooniliselt, välja arvatud siis, kui (potentsiaalne) klient on (potentsiaalne) jaeklient, kes on palunud seda teavet paberil; sel juhul esitavad nad teabe paberil ja tasuta.

Investeerimisühingud teavitavad (potentsiaalseid) jaekliente, et neil on võimalus saada seda teavet paberil.

Investeerimisühingud peavad olemasolevaid jaekliente, kes said varem siin direktiivis nõutavat teavet paberil, vähemalt kaheksa nädalat enne uue direktiivikohase teabe saatmist teavitama, et edaspidi saavad nad sellist teavet elektrooniliselt. Investeerimisühingud teavitavad olemasolevaid jaekliente, et neil on võimalik valida, kas saada teavet edasi paberil või nõustuda elektroonilise teabe saamisega. Samuti teavitavad investeerimisühingud olemasolevaid jaekliente sellest, et kui nad eelnimetatud kaheksa nädala jooksul ei avalda soovi saada teavet edasi paberil, hakatakse seda automaatselt saatma elektrooniliselt.
  Olemasolevaid jaekliente, kes juba saavad käesoleva direktiiviga nõutavat teavet elektroonilisel kujul, ei ole vaja teavitada.“

| ca) | lisatakse järgmine lõige 9a:





  „9a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud võivad maksta täitmisteenuste osutamise ja investeerimisanalüüside koostamise eest ühiselt, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:








  a) | investeerimisühing ja analüüsi koostaja on enne täitmisteenuste osutamist või investeerimisanalüüside koostamist sõlminud lepingu, milles on kindlaks määratud, milline osa ühismaksest on seotud investeerimisanalüüsiga; |
| --- | --- | --- |

ca)

lisatakse järgmine lõige 9a:

lisatakse järgmine lõige 9a:

„9a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud võivad maksta täitmisteenuste osutamise ja investeerimisanalüüside koostamise eest ühiselt, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

investeerimisühing ja analüüsi koostaja on enne täitmisteenuste osutamist või investeerimisanalüüside koostamist sõlminud lepingu, milles on kindlaks määratud, milline osa ühismaksest on seotud investeerimisanalüüsiga;

| b) | investeerimisühing teavitab oma klienti ühismaksetest; |
| --- | --- |

b)

investeerimisühing teavitab oma klienti ühismaksetest;

| c) | investeerimisteenuseid, mille eest tehakse ühismakse, osutatakse ainult seoses emitentidega, kelle turukapitalisatsioon investeerimisanalüüsi koostamisele eelnenud 36 kuu jooksul ei ületa 1 miljardit eurot. |
| --- | --- |

c)

investeerimisteenuseid, mille eest tehakse ühismakse, osutatakse ainult seoses emitentidega, kelle turukapitalisatsioon investeerimisanalüüsi koostamisele eelnenud 36 kuu jooksul ei ületa 1 miljardit eurot.

Käesoleva artikli kohaldamisel mõistetakse investeerimisanalüüsi all uurimismaterjali või -teenuseid, mis on seotud ühe või mitme finantsinstrumendi või muu varaga või finantsinstrumentide emitentide või potentsiaalsete emitentidega, või uurimismaterjale või -teenuseid, mis on tihedalt seotud konkreetse tööstusharu või turuga, nii et see annab teavet selle tööstusharu või turu finantsinstrumentide, varade või emitentide kohta.

Investeerimisanalüüs hõlmab ka sellist materjali või teenuseid, mille eesmärk on soovitada otseselt või kaudselt investeerimisstrateegiat või pakkuda see välja ning milles esitatakse põhjendatud arvamus finantsinstrumendi või vara praeguse või tulevase väärtuse või hinna kohta, või sisaldab analüüsi ja algupäraseid seisukohti ning uue või olemasoleva teabe põhjal tehtud järeldusi, mida võidakse kasutada investeerimisstrateegiast teavitamisel ning mis võib olla asjakohane ja anda lisaväärtust otsustele, mille investeerimisühing teeb analüüsi eest maksvate klientide nimel.“

| 5) | Artikli 25 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui investeerimisühingud osutavad investeerimisnõustamise või väärtpaberiportfelli valitsemise teenuseid, mis sisaldavad finantsinstrumentide vahetamist, analüüsivad nad vahetamise kulu ja tulu
  . Kui investeerimisühingud annavad investeerimisnõu, siis
  annavad
  nad
  kliendile teada, kas finantsinstrumendi vahetamisest saadav tulu on suurem kui kulu.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 25 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui investeerimisühingud osutavad investeerimisnõustamise või väärtpaberiportfelli valitsemise teenuseid, mis sisaldavad finantsinstrumentide vahetamist, analüüsivad nad vahetamise kulu ja tulu
  . Kui investeerimisühingud annavad investeerimisnõu, siis
  annavad
  nad
  kliendile teada, kas finantsinstrumendi vahetamisest saadav tulu on suurem kui kulu.“

. Kui investeerimisühingud annavad investeerimisnõu, siis

nad

| 5a) | Artikli 25 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:




  „Käesolevat lõiget ei kohaldata kohustuste suhtes, mis on seotud käesoleva direktiivi artiklis 25a sätestatud kahjumi aruandluskünnistega.“ |
| --- | --- |

5a)

5a)

Artikli 25 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:

Artikli 25 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevat lõiget ei kohaldata kohustuste suhtes, mis on seotud käesoleva direktiivi artiklis 25a sätestatud kahjumi aruandluskünnistega.“

„Käesolevat lõiget ei kohaldata kohustuste suhtes, mis on seotud käesoleva direktiivi artiklis 25a sätestatud kahjumi aruandluskünnistega.“

| 5b) | Artikli 25 lõike 8 sissejuhatavat osa muudetakse järgmiselt:



  „8.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega tagatakse, et investeerimisühingud järgivad oma klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisel käesoleva artikli lõigetes 2–6 sätestatud põhimõtteid, mis puudutab muu hulgas teavet, mida tuleb hankida teenuste ja finantsinstrumentide klientidele sobivuse või asjakohasuse hindamisel, kriteeriume lihtfinantsinstrumentide hindamiseks käesoleva artikli lõike 4 punkti a alapunkti vi kohaldamisel, klientidele teenuste osutamisega seotud andmete ja lepingute ning klientidele esitatavate osutatud teenuseid käsitlevate perioodiliste aruannete sisu ja vormi
  , välja arvatud kohustused, mis on seotud artiklis 25a sätestatud kahjumi aruandluskünnistega
  . Kõnealustes delegeeritud õigusaktides võetakse arvesse järgmist:“ |
| --- | --- |

5b)

5b)

Artikli 25 lõike 8 sissejuhatavat osa muudetakse järgmiselt:

Artikli 25 lõike 8 sissejuhatavat osa muudetakse järgmiselt:

„8.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega tagatakse, et investeerimisühingud järgivad oma klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisel käesoleva artikli lõigetes 2–6 sätestatud põhimõtteid, mis puudutab muu hulgas teavet, mida tuleb hankida teenuste ja finantsinstrumentide klientidele sobivuse või asjakohasuse hindamisel, kriteeriume lihtfinantsinstrumentide hindamiseks käesoleva artikli lõike 4 punkti a alapunkti vi kohaldamisel, klientidele teenuste osutamisega seotud andmete ja lepingute ning klientidele esitatavate osutatud teenuseid käsitlevate perioodiliste aruannete sisu ja vormi
  , välja arvatud kohustused, mis on seotud artiklis 25a sätestatud kahjumi aruandluskünnistega
  . Kõnealustes delegeeritud õigusaktides võetakse arvesse järgmist:“

| 5c) | Lisatakse järgmine artikkel 25a:





  „Artikkel 25a




  Kahjumi aruandluskünnised



  1.   
  Väärtpaberiportfelli valitsemise teenust osutavad investeerimisühingud teavitavad klienti juhul, kui portfelli koguväärtus langeb iga aruandlusperioodi alguses tehtud hinnangu kohaselt 10 % ja seejärel 10 % kaupa, hiljemalt selle tööpäeva lõpuks, mil künnis ületatakse, või kui künnis ületatakse puhkepäeval, siis sellele järgneva tööpäeva lõpuks.




  2.   
  Investeerimisühingud, kes hoiavad jaekliendi kontot, mis hõlmab finantsvõimendusega finantsinstrumente või tingimuslike kohustustega tehinguid, teavitavad klienti, kui mõne instrumendi esialgne väärtus langeb 10 % ja seejärel 10 % kaupa. Selle lõike kohane aruandlus peab olema instrumendipõhine, kui kliendiga ei ole teisiti kokku lepitud, ning toimuma hiljemalt selle tööpäeva lõpus, mil künnis ületatakse, või kui künnis ületatakse puhkepäeval, siis sellele järgneva tööpäeva lõpus.“ |
| --- | --- |

5c)

5c)

Lisatakse järgmine artikkel 25a:

Lisatakse järgmine artikkel 25a:

„Artikkel 25a

Kahjumi aruandluskünnised

1.   
  Väärtpaberiportfelli valitsemise teenust osutavad investeerimisühingud teavitavad klienti juhul, kui portfelli koguväärtus langeb iga aruandlusperioodi alguses tehtud hinnangu kohaselt 10 % ja seejärel 10 % kaupa, hiljemalt selle tööpäeva lõpuks, mil künnis ületatakse, või kui künnis ületatakse puhkepäeval, siis sellele järgneva tööpäeva lõpuks.

2.   
  Investeerimisühingud, kes hoiavad jaekliendi kontot, mis hõlmab finantsvõimendusega finantsinstrumente või tingimuslike kohustustega tehinguid, teavitavad klienti, kui mõne instrumendi esialgne väärtus langeb 10 % ja seejärel 10 % kaupa. Selle lõike kohane aruandlus peab olema instrumendipõhine, kui kliendiga ei ole teisiti kokku lepitud, ning toimuma hiljemalt selle tööpäeva lõpus, mil künnis ületatakse, või kui künnis ületatakse puhkepäeval, siis sellele järgneva tööpäeva lõpus.“

| 6) | Artikli 27 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustust ei kohaldata kuni [käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev + 2 aastat].
  Euroopa Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuste asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt [käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev + 1 aasta].“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 27 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustust ei kohaldata kuni [käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev + 2 aastat].
  Euroopa Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuste asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt [käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev + 1 aasta].“

Euroopa Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuste asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt [käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev + 1 aasta].“

| 6a) | Artikli 27 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:




  „Euroopa Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuste asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt [käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev + 1 aasta];“ |
| --- | --- |

6a)

6a)

Artikli 27 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:

Artikli 27 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuste asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt [käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev + 1 aasta];“

„Euroopa Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuste asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt [käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev + 1 aasta];“

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel 29a:

  „Artikkel 29a
  Kutselistele klientidele osutatavad teenused

  1.   Artikli 24 lõike 4 punktis c sätestatud nõudeid kohaldatakse kutseliste klientide puhul vaid investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise suhtes.
  Artikli 24 lõike 4 punktis c sätestatud nõudeid ei kohaldata ka võrdsete vastaspoolte puhul.




  2.   Artikli 25 lõike 2 kolmandas lõigus ja sama artikli lõikes 6 sätestatud nõudeid kutseliste klientide puhul ei kohaldata, kui nad ei ole andnud investeerimisühingule kirjalikult teada, et tahavad nimetatud sätetega kehtestatud õigusi kasutada.


  3.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud dokumenteeriks lõikes 2 osutatud kirjalikud taotlused.“ |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel 29a:

„Artikkel 29a

Kutselistele klientidele osutatavad teenused

1.   Artikli 24 lõike 4 punktis c sätestatud nõudeid kohaldatakse kutseliste klientide puhul vaid investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise suhtes.
  Artikli 24 lõike 4 punktis c sätestatud nõudeid ei kohaldata ka võrdsete vastaspoolte puhul.

2.   Artikli 25 lõike 2 kolmandas lõigus ja sama artikli lõikes 6 sätestatud nõudeid kutseliste klientide puhul ei kohaldata, kui nad ei ole andnud investeerimisühingule kirjalikult teada, et tahavad nimetatud sätetega kehtestatud õigusi kasutada.

3.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud dokumenteeriks lõikes 2 osutatud kirjalikud taotlused.“

| 8) | Artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kellel on luba klientide nimel korraldusi täita, kaubelda oma arvel või võtta vastu ja edastada korraldusi, saaksid algatada või teha tehinguid võrdsete vastaspooltega, ilma et oleksid kohustatud täitma artiklist 24 (välja arvatud lõige 5a), artiklitest 25 ja 27 ning artikli 28 lõikest 1 tulenevaid kohustusi seoses kõnealuste tehingutega või seoses kõrvalteenusega, mis on nimetatud tehingutega otseselt seotud.“ |
| --- | --- |

8)

Artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kellel on luba klientide nimel korraldusi täita, kaubelda oma arvel või võtta vastu ja edastada korraldusi, saaksid algatada või teha tehinguid võrdsete vastaspooltega, ilma et oleksid kohustatud täitma artiklist 24 (välja arvatud lõige 5a), artiklitest 25 ja 27 ning artikli 28 lõikest 1 tulenevaid kohustusi seoses kõnealuste tehingutega või seoses kõrvalteenusega, mis on nimetatud tehingutega otseselt seotud.“

| 9) | Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestaksid kooskõlas ESMA poolt lõike 3 kohaselt vastu võetud regulatiivsetes tehnilistes standardites kindlaks määratud arvutusmeetodiga positsioonipiirangud kauplemiskohtades kaubeldavate põllumajanduskauba ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumentide ning majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute netopositsiooni suurusele ja kohaldavad neid. Piirangud kehtestatakse isiku kõigi positsioonide ja tema nimel hoitavate grupi positsioonide põhjal eesmärgiga:






  a) | hoida ära turukuritarvitamist; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestaksid kooskõlas ESMA poolt lõike 3 kohaselt vastu võetud regulatiivsetes tehnilistes standardites kindlaks määratud arvutusmeetodiga positsioonipiirangud kauplemiskohtades kaubeldavate põllumajanduskauba ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumentide ning majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute netopositsiooni suurusele ja kohaldavad neid. Piirangud kehtestatakse isiku kõigi positsioonide ja tema nimel hoitavate grupi positsioonide põhjal eesmärgiga:

a)

hoida ära turukuritarvitamist;

| b) | toetada nõuetekohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi (sh hoida ära turgu moonutavate positsioonide kujunemine) ning tagada eelkõige tuletisinstrumendi hinna ja tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba hetkehinna lähenemise tarnekuul, ilma et see piiraks hinna leidmist tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba turul. |
| --- | --- |

b)

toetada nõuetekohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi (sh hoida ära turgu moonutavate positsioonide kujunemine) ning tagada eelkõige tuletisinstrumendi hinna ja tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba hetkehinna lähenemise tarnekuul, ilma et see piiraks hinna leidmist tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba turul.

Positsioonipiiranguid ei kohaldata:

| a) | finantssektorivälise üksuse enda või tema nimel hoitavate positsioonide suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse üksuse äritegevusega otseselt seotud riske; |
| --- | --- |

a)

finantssektorivälise üksuse enda või tema nimel hoitavate positsioonide suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse üksuse äritegevusega otseselt seotud riske;

| b) | finantssektorivälisesse gruppi kuuluva ja selle nimel tegutseva finantsettevõtja enda või tema nimel hoitavate positsioonide suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse grupi äritegevusega otseselt seotud riske; |
| --- | --- |

b)

finantssektorivälisesse gruppi kuuluva ja selle nimel tegutseva finantsettevõtja enda või tema nimel hoitavate positsioonide suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse grupi äritegevusega otseselt seotud riske;

| c) | finantssektorisiseste ja -väliste vastaspoolte positsioonide suhtes, mis tulenevad objektiivselt mõõdetavalt tehingutest, mida tehti kauplemiskohas likviidsuse tagamise kohustuse täitmiseks, nagu on nõutud artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktis c; |
| --- | --- |

c)

finantssektorisiseste ja -väliste vastaspoolte positsioonide suhtes, mis tulenevad objektiivselt mõõdetavalt tehingutest, mida tehti kauplemiskohas likviidsuse tagamise kohustuse täitmiseks, nagu on nõutud artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktis c;

| d) | artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis c määratletud väärtpaberitele, mis on seotud kauba või alusvaraga, mille on osutatud I lisa C jao punktis 10.“ |
| --- | --- |

d)

artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis c määratletud väärtpaberitele, mis on seotud kauba või alusvaraga, mille on osutatud I lisa C jao punktis 10.“

ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles määratakse kindlaks kord finantsettevõtjatele, kes kuuluvad valdavalt ärigruppi ja kes võivad taotleda riskimaanduserandit oma positsioonidele, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse grupi finantssektoriväliste üksuste äritegevusega otseselt seotud riske. ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles määratakse kindlaks kord, kuidas isikud võivad taotleda riskimaanduserandit positsioonidele, mis tulenevad tehingutest, mida tehti kauplemiskohas likviidsuse tagamise kohustuse täitmiseks.

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile ... [9 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“;

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles määratleb lõikes 1 nimetatud põllumajanduskauba tuletisinstrumendid ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumendid ning määrab kindlaks arvutusmeetodi, mida pädevad asutused peavad kohaldama natuuras ja rahas arveldatavate kaubatuletisinstrumentide kuu hetkepositsiooni piirangute kindlaksmääramiseks ja teiste kuude positsioonipiirangute kindlaksmääramiseks, võttes aluseks asjaomase tuletisinstrumendi omadused.
  Kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumentide määratlemisel peab ESMA arvestama järgmiste teguritega:






  a) | avatud kogupositsiooni suurus keskmiselt 300 000 partiid aastas; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles määratleb lõikes 1 nimetatud põllumajanduskauba tuletisinstrumendid ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumendid ning määrab kindlaks arvutusmeetodi, mida pädevad asutused peavad kohaldama natuuras ja rahas arveldatavate kaubatuletisinstrumentide kuu hetkepositsiooni piirangute kindlaksmääramiseks ja teiste kuude positsioonipiirangute kindlaksmääramiseks, võttes aluseks asjaomase tuletisinstrumendi omadused.

Kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumentide määratlemisel peab ESMA arvestama järgmiste teguritega:

a)

avatud kogupositsiooni suurus keskmiselt 300 000 partiid aastas;

| b) | turuosaliste arv; |
| --- | --- |

b)

turuosaliste arv;

| c) | asjaomase tuletisfinantsinstrumendi aluseks olev kaup. |
| --- | --- |

c)

asjaomase tuletisfinantsinstrumendi aluseks olev kaup.

Esimeses lõigus nimetatud arvutusmeetodi kindlaksmääramisel peab ESMA arvestama järgmiste teguritega:

| a) | aluseks oleva kauba üleantav varu; |
| --- | --- |

a)

aluseks oleva kauba üleantav varu;

| b) | kõnealuse tuletisinstrumendiga seotud avatud kogupositsioon ja avatud kogupositsioon, mis on seotud muude sama aluskaubaga finantsinstrumentidega; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tuletisinstrumendiga seotud avatud kogupositsioon ja avatud kogupositsioon, mis on seotud muude sama aluskaubaga finantsinstrumentidega;

| c) | turuosaliste arv ja suurus; |
| --- | --- |

c)

turuosaliste arv ja suurus;

| d) | aluskauba turu omadused (sh tootmis-, tarbimis- ja turule transportimise mudelid); |
| --- | --- |

d)

aluskauba turu omadused (sh tootmis-, tarbimis- ja turule transportimise mudelid);

| e) | uute tuletisinstrumentide väljatöötamine; |
| --- | --- |

e)

uute tuletisinstrumentide väljatöötamine;

| f) | investeerimisühingute või kauplemiskohta pidavate turukorraldajate ja muude jurisdiktsioonide positsioonipiirangutega seotud kogemused. |
| --- | --- |

f)

investeerimisühingute või kauplemiskohta pidavate turukorraldajate ja muude jurisdiktsioonide positsioonipiirangutega seotud kogemused.

ESMA esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile [9 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

Komisjonil on õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14.

4.   Pädev asutus kehtestab positsioonipiirangud kauplemiskohtades kaubeldavatele kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletislepingutele (määratletud regulatiivsetes tehnilistes standardites, mille ESMA on vastu võtnud kooskõlas lõikega 3) ja põllumajanduskauba tuletisinstrumentidele, kasutades arvutusmeetodit, mis on sätestatud regulatiivsetes tehnilistes standardites, mille ESMA on vastu võtnud kooskõlas lõikega 3. Kõnealune positsioonipiirang hõlmab majanduslikult samaväärseid börsiväliseid lepinguid.

Pädev asutus vaatab positsioonipiirangud läbi, kui turul on toimunud märkimisväärne muutus (sh üleantav varu või avatud kogupositsioon on oluliselt muutunud), tuginedes enda määratud üleantava varu ja avatud kogupositsiooni suurusele ning kehtestab uued positsioonipiirangud vastavalt ESMA välja töötatud arvutusmeetodile.“;

| c) | lõiked 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui põllumajanduskauba ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kaubeldakse olulises mahus mitme jurisdiktsiooni kauplemiskohtades, määrab suurima kauplemismahuga kauplemiskoha pädev asutus (keskne pädev asutus) ühtse positsioonipiirangu, mida kohaldatakse kõikide kõnealuse tuletisinstrumendiga tehtavate tehingute suhtes. Keskne pädev asutus konsulteerib teiste selle tuletisinstrumendiga olulises mahus kauplevate kauplemiskohtade pädevate asutustega kohaldatava ühtse positsiooni piirangu ja selle piirangu läbivaatamise üle. Pädevad asutused, kes keskse pädeva asutuse määratud ühtse positsioonipiiranguga ei nõustu, esitavad kirjalikult täielikud ja üksikasjalikud põhjendused selle kohta, miks nad arvavad, et lõikes 1 sätestatud nõuded ei ole täidetud. Pädevate asutuste vahelised vaidlused lahendab ESMA.
  Põllumajanduskauba ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumendiga, millel on sama alusvara ja samad omadused, kauplevate kauplemiskohtade pädevad asutused ja nendes tuletisinstrumentides positsioone hoidvate isikute pädevad asutused sõlmivad koostöökokkulepped (sh üksteisega asjakohase teabe vahetamise kohta), et oleks võimalik ühtset positsioonipiirangut kontrollida ja täitmist tagada.


  7.   ESMA kontrollib vähemalt korra aastas, kuidas pädevad asutused on rakendanud positsioonipiiranguid, mis on kehtestatud, kasutades arvutusmeetodit, mille ESMA on kehtestanud lõike 3 kohaselt. Seejuures peab ESMA tagama, et ühtset positsioonipiirangut kohaldatakse vastavalt lõikele 6 tulemuslikult põllumajanduskauba ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumentide suhtes, millel on sama alusvara ja samad omadused, olenemata sellest, kus sellega kaubeldakse.


  8.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühing või kauplemiskohta pidav turukorraldaja, kes kaupleb kaubatuletisinstrumentidega, rakendab positsioonide haldamise kontrollimehhanisme, mis hõlmavad kauplemiskoha volitusi teha järgmist:






  a) | jälgida isikute avatud kogupositsiooni; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiked 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui põllumajanduskauba ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kaubeldakse olulises mahus mitme jurisdiktsiooni kauplemiskohtades, määrab suurima kauplemismahuga kauplemiskoha pädev asutus (keskne pädev asutus) ühtse positsioonipiirangu, mida kohaldatakse kõikide kõnealuse tuletisinstrumendiga tehtavate tehingute suhtes. Keskne pädev asutus konsulteerib teiste selle tuletisinstrumendiga olulises mahus kauplevate kauplemiskohtade pädevate asutustega kohaldatava ühtse positsiooni piirangu ja selle piirangu läbivaatamise üle. Pädevad asutused, kes keskse pädeva asutuse määratud ühtse positsioonipiiranguga ei nõustu, esitavad kirjalikult täielikud ja üksikasjalikud põhjendused selle kohta, miks nad arvavad, et lõikes 1 sätestatud nõuded ei ole täidetud. Pädevate asutuste vahelised vaidlused lahendab ESMA.

Põllumajanduskauba ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumendiga, millel on sama alusvara ja samad omadused, kauplevate kauplemiskohtade pädevad asutused ja nendes tuletisinstrumentides positsioone hoidvate isikute pädevad asutused sõlmivad koostöökokkulepped (sh üksteisega asjakohase teabe vahetamise kohta), et oleks võimalik ühtset positsioonipiirangut kontrollida ja täitmist tagada.

7.   ESMA kontrollib vähemalt korra aastas, kuidas pädevad asutused on rakendanud positsioonipiiranguid, mis on kehtestatud, kasutades arvutusmeetodit, mille ESMA on kehtestanud lõike 3 kohaselt. Seejuures peab ESMA tagama, et ühtset positsioonipiirangut kohaldatakse vastavalt lõikele 6 tulemuslikult põllumajanduskauba ja kriitilise tähtsusega või olulise kauba tuletisinstrumentide suhtes, millel on sama alusvara ja samad omadused, olenemata sellest, kus sellega kaubeldakse.

8.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühing või kauplemiskohta pidav turukorraldaja, kes kaupleb kaubatuletisinstrumentidega, rakendab positsioonide haldamise kontrollimehhanisme, mis hõlmavad kauplemiskoha volitusi teha järgmist:

a)

jälgida isikute avatud kogupositsiooni;

| b) | saada isikutelt teavet (sh kõiki asjakohaseid dokumente) positsiooni suuruse ja eesmärgi või võetud kohustuse kohta, tegelike tulusaajate või alusvara omanike kohta, kooskõlastamiskokkulepete kohta ning varade või kohustuste kohta alusvara turul (sh asjakohasel juhul positsioonide kohta, mida hoitakse seotud lepingutes teistes kauplemiskohtades, ning börsiväliste tehingute kohta, mis on tehtud teiste liikmete ja osalejate kaudu); |
| --- | --- |

b)

saada isikutelt teavet (sh kõiki asjakohaseid dokumente) positsiooni suuruse ja eesmärgi või võetud kohustuse kohta, tegelike tulusaajate või alusvara omanike kohta, kooskõlastamiskokkulepete kohta ning varade või kohustuste kohta alusvara turul (sh asjakohasel juhul positsioonide kohta, mida hoitakse seotud lepingutes teistes kauplemiskohtades, ning börsiväliste tehingute kohta, mis on tehtud teiste liikmete ja osalejate kaudu);

| c) | nõuda isikult positsiooni ajutist või alalist lõpetamist või vähendamist ja võtta ühepoolselt meetmeid, millega tagada positsiooni lõpetamine või vähendamine, kui isik nõuet ei täida, ning |
| --- | --- |

c)

nõuda isikult positsiooni ajutist või alalist lõpetamist või vähendamist ja võtta ühepoolselt meetmeid, millega tagada positsiooni lõpetamine või vähendamine, kui isik nõuet ei täida, ning

| d) | nõuda isikult turu likviidsuse ajutist taastamist kokkulepitud hinnaga ja mahus selge kavatsusega leevendada suure või valitseva seisundi mõju. |
| --- | --- |

d)

nõuda isikult turu likviidsuse ajutist taastamist kokkulepitud hinnaga ja mahus selge kavatsusega leevendada suure või valitseva seisundi mõju.

ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks positsioonijuhtimise kontrollimehhanismide sisu, võttes arvesse asjaomase kauplemiskoha iseloomu.

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile [9 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

Komisjonil on õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14.“

| 10) | Artikli 58 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kes kauplevad kaubatuletisinstrumentidega või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega väljaspool kauplemiskohta, esitavad artikli 57 lõikes 6 nimetatud kesksele pädevale asutusele vähemalt korra päevas täieliku ülevaate kauplemiskohas kaubeldavates kaubatuletisinstrumentides või lubatud heitkoguse väärtpaberites või nende tuletisinstrumentides ja majanduslikus mõttes samaväärsetes börsivälistes lepingutes võetud positsioonide kohta, samuti oma klientide ja nende klientide (kuni lõppkliendini välja) positsioonide kohta vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 26 ja (kui see on kohaldatav) määruse (EL) nr 1227/2011 artiklile 8.“ |
| --- | --- |

10)

Artikli 58 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kes kauplevad kaubatuletisinstrumentidega või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega väljaspool kauplemiskohta, esitavad artikli 57 lõikes 6 nimetatud kesksele pädevale asutusele vähemalt korra päevas täieliku ülevaate kauplemiskohas kaubeldavates kaubatuletisinstrumentides või lubatud heitkoguse väärtpaberites või nende tuletisinstrumentides ja majanduslikus mõttes samaväärsetes börsivälistes lepingutes võetud positsioonide kohta, samuti oma klientide ja nende klientide (kuni lõppkliendini välja) positsioonide kohta vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 26 ja (kui see on kohaldatav) määruse (EL) nr 1227/2011 artiklile 8.“

| 11) | Artiklisse 90 lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Komisjon analüüsib artikli 2 lõike 1 punktis j sätestatud erandi mõju lubatud heitkoguste väärtpaberitele ja nende tuletisinstrumentidele enne 31. detsembrit 2021 ja vajaduse korral esitab selle alusel seadusandliku ettepaneku selle erandi muutmiseks. Sellega seoses hindab komisjon ELi lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemist ELis ja kolmandates riikides, artikli 2 lõike 1 punktis j sätestatud erandi mõju investorikaitsele, asjaomaste turgude usaldusväärsusele ja läbipaistvusele ning seda, kas kolmandate riikide kauplemiskohtades toimuva kauplemisega seoses oleks vaja võtta meetmeid.“ |
| --- | --- |

11)

Artiklisse 90 lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Komisjon analüüsib artikli 2 lõike 1 punktis j sätestatud erandi mõju lubatud heitkoguste väärtpaberitele ja nende tuletisinstrumentidele enne 31. detsembrit 2021 ja vajaduse korral esitab selle alusel seadusandliku ettepaneku selle erandi muutmiseks. Sellega seoses hindab komisjon ELi lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemist ELis ja kolmandates riikides, artikli 2 lõike 1 punktis j sätestatud erandi mõju investorikaitsele, asjaomaste turgude usaldusväärsusele ja läbipaistvusele ning seda, kas kolmandate riikide kauplemiskohtades toimuva kauplemisega seoses oleks vaja võtta meetmeid.“

Artikkel 1a

Direktiivi (EL) 2019/878 muutmine

Direktiivi (EL) 2019/878 artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

| 1) | esimene lõik asendatakse järgmisega:




  „Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 28. detsembriks 2020








  i) | meetmed, mis on vajalikud käesoleva direktiivi sätete järgimiseks, kuivõrd need puudutavad krediidiasutusi; |
| --- | --- | --- |

1)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 28. detsembriks 2020

i)

meetmed, mis on vajalikud käesoleva direktiivi sätete järgimiseks, kuivõrd need puudutavad krediidiasutusi;

| ii) | meetmed, mis on vajalikud käesoleva direktiivi artikli 1 lõigete 1 ja 9 järgimiseks direktiivi 2013/36/EL artikli 2 lõigete 5 ja 6 ning artikli 21b osas, kuivõrd need puudutavad krediidiasutusi ja investeerimisühinguid.“; |
| --- | --- |

ii)

meetmed, mis on vajalikud käesoleva direktiivi artikli 1 lõigete 1 ja 9 järgimiseks direktiivi 2013/36/EL artikli 2 lõigete 5 ja 6 ning artikli 21b osas, kuivõrd need puudutavad krediidiasutusi ja investeerimisühinguid.“;

| 2) | esimese lõigu järel lisatakse järgmine lõik:




  „Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.“ |
| --- | --- |

2)

esimese lõigu järel lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.“

Artikkel 1b

Direktiivi 2013/36/EL muutmine

Artikli 94 lõike 2 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks et teha kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 2, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühingute töötajate puhul, töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles sätestatakse kriteeriumid, et määrata kindlaks järgmine:

| a) | juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid; |
| --- | --- |

a)

juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid;

| b) | oluline äriüksus ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile ning |
| --- | --- |

b)

oluline äriüksus ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile ning

| c) | muud töötajate kategooriad, kellele ei ole artikli 92 lõikes 2 selge sõnaga osutatud ja kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili nimetatud lõikes osutatud töötajate kategooriate tegevusega võrreldaval määral. |
| --- | --- |

c)

muud töötajate kategooriad, kellele ei ole artikli 92 lõikes 2 selge sõnaga osutatud ja kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili nimetatud lõikes osutatud töötajate kategooriate tegevusega võrreldaval määral.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu käesolevas lõikes osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. Seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mida kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 2 määratletud investeerimisühingute suhtes, kohaldatakse käesoleva direktiivi (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/843) artikli 94 lõikes 2 sätestatud volitusi kuni 26. juunini 2021.“

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid [9 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Nad edastavad kõnealuste meetmete teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates [12 kuud käesoleva direktiivi jõustumisest].

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 2a

Läbivaatamisklausel

Komisjon esitab 31. juuliks 2021 pärast ESMAga konsulteerimist ja komisjoni poolt piisava ajavaruga läbiviidava avaliku konsulteerimise tulemustele tuginedes ettepaneku direktiivi 2014/65/EL ja määruse (EL) nr 600/2014 läbivaatamiseks. Läbivaatamine on ulatuslik ja selles võetakse arvesse selliseid küsimusi nagu turu struktuur, andmed, kauplemine ja kauplemisjärgne etapp, analüüsireeglid, nõustajatele hüve maksmise reeglid, nõustajate kutsekvalifikatsiooni tase Euroopas, klientide liigitus ja Brexit.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Asi suunati vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0208/2020).

1

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

*1

paksus kaldkirjas

(2)  COM(2020)0456.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

3

(4)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

4

(5)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

5

---

Reede, 26. november 2020

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/184 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/184

---

P9_TA(2020)0324

Liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamine ***I

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamise kohta (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 425/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0375), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0375),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0274/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0274/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0216/2020),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0176

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., mis käsitleb liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/2170) lõplikule kujule).

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/185 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/185

---

P9_TA(2020)0333

Teatavate toodete tollimaksude kaotamine ***I

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate toodete tollimaksude kaotamise kohta (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 425/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0496), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0496),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0284/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0284/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0217/2020),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0253

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega kaotatakse tollimaksud teatavatele kaupadele

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/2131) lõplikule kujule).

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/186 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/186

---

P9_TA(2020)0334

Liidu üldine ekspordiluba teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki ***I

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, andes liidu üldise ekspordiloa teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 425/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0692), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0692),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0345/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0345/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0313

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 IIa lisa liidu üldise ekspordiloa andmise osas teatavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks liidust Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/2171) lõplikule kujule).

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 425/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 425/187

---

P9_TA(2020)0335

COVID-19 vaktsiinide in vitro diagnostika meditsiiniseadmete suhtes kohaldavad ajutised käibemaksumeetmed COVID-19 pandeemiale reageerimiseks

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse COVID-19 pandeemiale reageerimiseks nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ seoses COVID-19 vaktsiinide ja in vitro diagnostiliste meditsiiniseadmete suhtes kohaldavate ajutiste käibemaksumeetmetega (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsultatsioon)

(2021/C 425/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0688), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0688),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0352/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0352/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 82 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 82 ja 163,

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---