# Úřední věstník C 446/2021

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 446 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 643. listopadu 2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 446

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 643. listopadu 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2021/C 446/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2021/C 446/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA |
| 2021/C 446/02 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 7. září 2021 k návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, směrnice 2004/109/ES, směrnice 2006/43/ES a nařízení (EU) č. 537/2014, pokud jde o podávání zpráv podniků o udržitelnosti (CON/2021/27) | 2 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

2021/C 446/02

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 7. září 2021 k návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, směrnice 2004/109/ES, směrnice 2006/43/ES a nařízení (EU) č. 537/2014, pokud jde o podávání zpráv podniků o udržitelnosti (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2021/C 446/03 | Oznámení určené osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/1999 a nařízením Rady (EU) 2020/1998 o omezujících opatřeních proti závažnému porušování a zneužívání lidských práv | 11 |
| | Evropská komise |
| 2021/C 446/04 | Směnné kurzy vůči euru — 29. října 2021 | 12 |
| 2021/C 446/05 | Směnné kurzy vůči euru — 2. listopadu 2021 | 13 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2021/C 446/06 | Daň z přidané hodnoty (DPH) — Osvobození pro investiční zlato — Seznam zlatých mincí, které splňují kritéria stanovená v čl. 344 odst. 1 bodě 2 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 (zvláštní režim pro investiční zlato) — Platný pro rok 2022 | 14 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2021/C 446/03

Oznámení určené osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/1999 a nařízením Rady (EU) 2020/1998 o omezujících opatřeních proti závažnému porušování a zneužívání lidských práv

11

Evropská komise

2021/C 446/04

Směnné kurzy vůči euru — 29. října 2021

12

2021/C 446/05

Směnné kurzy vůči euru — 2. listopadu 2021

13

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2021/C 446/06

Daň z přidané hodnoty (DPH) — Osvobození pro investiční zlato — Seznam zlatých mincí, které splňují kritéria stanovená v čl. 344 odst. 1 bodě 2 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 (zvláštní režim pro investiční zlato) — Platný pro rok 2022

14

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2021/C 446/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc: M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Case M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 36 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2021/C 446/10 | Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 38 |
| 2021/C 446/11 | Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu | 43 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2021/C 446/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc: M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Case M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

36

JINÉ AKTY

Evropská komise

2021/C 446/10

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

38

2021/C 446/11

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(Text s významem pro EHP)

(2021/C 446/01)

Dne 25. října 2021 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32021M10454. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32021M10454. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/2

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 7. září 2021

k návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, směrnice 2004/109/ES, směrnice 2006/43/ES a nařízení (EU) č. 537/2014, pokud jde o podávání zpráv podniků o udržitelnosti (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 29. června 2021 žádost Evropského parlamentu o stanovisko k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, směrnice 2004/109/ES, směrnice 2006/43/ES a nařízení (EU) č. 537/2014, pokud jde o podávání zpráv podniků o udržitelnosti (1) (dále jen „navrhovaná směrnice“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhovaná směrnice obsahuje ustanovení, která spadají do oblasti působnosti ECB a zahrnují zejména provádění měnové politiky ve smyslu čl. 127 odst. 2 první odrážky a čl. 282 odst. 1 Smlouvy, obezřetnostní dohled nad úvěrovými institucemi ve smyslu čl. 127 odst. 6 Smlouvy a příspěvek k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti stability finančního systému ve smyslu čl. 127 odst. 5 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

1.   Obecné připomínky

| 1.1 | ECB vítá cíl navrhované směrnice, kterým je zlepšit kvantitu, kvalitu a dostupnost informací souvisejících s udržitelností v rámci širší agendy Evropské komise v oblasti udržitelného financování (2) a v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu (3). ECB dále vítá harmonogram stanovený v navrhované směrnici, zejména přijetí prvního souboru standardů pro podávání zpráv o udržitelnosti do října 2022. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Stávající úprava Evropské unie (EU), pokud jde o zveřejňování informací podniků o udržitelnosti, nezajišťuje dostatečné, konzistentní a srovnatelné informace pro soukromý sektor nebo veřejné orgány. Zúčastněné strany nejsou schopny posoudit dopad podniků na udržitelnost, a zejména na změnu klimatu. Lepší zveřejňování výhledových ukazatelů by zúčastněným stranám umožnilo nejen sledovat pokrok podniků při sladění jejich obchodních modelů a operací s trajektoriemi, které jsou v souladu s nízkouhlíkovým hospodářstvím, a poté s hospodářstvím s nulovými emisemi uhlíku, jak se předpokládá v Zelené dohodě pro Evropu, ale také by pomohlo posoudit rizika, která pro podniky vyplývají z případného přecenění aktiv v případě chybných trajektorií. V této souvislosti navrhovaná směrnice podporuje a doplňuje informace, které podniky budou muset zveřejňovat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (4) (dále jen „nařízení o taxonomii“), a přibližuje hospodářství EU cílům Zelené dohody pro Evropu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Normy pro zveřejňování informací o udržitelnosti, které v současné době převládají na finančních trzích, nepostačují k zajištění toho, aby všichni účastníci trhu řádně porozuměli finančním rizikům souvisejícím s udržitelností a plně je oceňovali. Omezená kvalita a kvantita informací o udržitelnosti na úrovni podniků omezuje informace dostupné investorům a účastníkům finančního trhu. Snižuje transparentnost, zvyšuje informační asymetrii, poškozuje srovnatelnost a obecně brání rozvoji udržitelného financování a informovaných investičních rozhodnutí. Kromě toho, jak je rovněž uvedeno v bodech odůvodnění navrhované směrnice, nahromadění mnoha investičních rozhodnutí, která náležitě nezohledňují rizika spojená s udržitelností, může vést k souhrnným a zesíleným účinkům, které mohou vytvářet systémová rizika ohrožující finanční stabilitu (5). Kromě toho špatný stav zveřejňování informací o udržitelnosti ze strany podniků brání regulačním orgánům, orgánům dohledu, orgánům finanční stability a centrálním bankám, aby náležitě posoudily expozici vůči udržitelnosti, a zejména rizika související s klimatem, kterým jsou vystaveny podniky a úvěrové a finanční instituce, které k přijímání rozhodnutí v oblasti financování využívají zveřejněné informace o podnicích. ECB se proto domnívá, že navrhovaná směrnice je nezbytným krokem k odstranění mezery v údajích, která v současné době brání rozvoji vhodné politiky udržitelnosti, hodnocení rizik a rámce pro monitorování rizik pro finanční sektor (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB považuje navrhovanou směrnici za důležitý krok k dokončení unie kapitálových trhů, a zejména k rozvoji integrovaných, rozsáhlých a vyspělých zelených kapitálových trhů EU, které přesahují hranice států (7). Unie zelených kapitálových trhů by dále posílila úlohu EU na zelených kapitálových trzích po celém světě (8), a posílila by tak úlohu eura jako globální měny. Vytvořením společných norem a infrastruktur pro zelené kapitálové trhy EU by tak tato unie mohla působit jako katalyzátor integrace kapitálového trhu EU obecně (9). Zejména standardizované a spolehlivé zveřejňování informací (o udržitelnosti) je předpokladem pro zajištění toho, aby investoři měli k dispozici spolehlivé a srovnatelné údaje, které budou podkladem pro jejich investiční rozhodnutí, a tudíž jsou zásadní pro usnadnění přidělování kapitálu na nejžádanější projekty v celé EU v souladu s cíli jednotného trhu. Výsledné posílené přidělování kapitálu může pomoci zlepšit soukromé přeshraniční sdílení rizik a odolnost hospodářství EU (10). V tomto ohledu ECB rovněž vítá skutečnost, že navrhovaná směrnice předpokládá, že je třeba, aby informace o udržitelnosti zveřejňované podniky byly zahrnuty do nadcházejícího jednotného evropského přístupového místa (11). Začleněním zveřejňovaných informací o udržitelnosti do finančních údajů by bylo vytvořeno „jednotné kontaktní místo“ pro všechny kritické informace o podniku, včetně jeho šetrnosti k životnímu prostředí, což by bylo přínosné nejen pro investory, ale pro všechny soukromé a veřejné zúčastněné strany, které mají zájem o podávání zpráv o financích a udržitelnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB podporuje navrhované požadavky, aby velké podniky v EU a podniky kotované na regulovaných trzích EU, včetně úvěrových institucí, zveřejňovaly řadu cílů v oblasti udržitelnosti a pokrok při jejich plnění. Riziko dobré pověsti podniků, které neplní své závazky týkající se souladu s Pařížskou dohodou, pomůže podpořit tržní disciplínu a představuje významný příspěvek ke strategii řízení rizik a souladu úvěrových institucí. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | S cílem zlepšit transparentnost a podpořit řádné sledování v oblasti dohledu, zejména pokud jde o rizika související s klimatem a životním prostředím, se ECB rovněž domnívá, že jak navrhuje nová strategie Komise pro udržitelné financování (12), měly by finanční instituce zveřejňovat své plány přechodu k udržitelnosti a dekarbonizace, včetně střednědobých a dlouhodobých cílů a informací o tom, jak plánují snížit svou environmentální stopu. Může se jednat o účinný nástroj, jehož prostřednictvím lze finanční systém nasměrovat k jasným milníkům, aby bylo dosaženo souladu s cílem omezit globální oteplování na 1,5 °C v souladu s Pařížskou dohodou. Příslušným orgánům by měly být poskytnuty nástroje ke sledování rizik vyplývajících z nesouladu portfolií úvěrových institucí s přechodovými cíli a k reakci na ně. |
| --- | --- |

1.6

2.   Význam navrhované směrnice pro cíle a úkoly ECB a Eurosystému

| 2.1 | Otázky související s udržitelností, a zejména změnou klimatu, mohou ovlivnit způsob, jakým centrální banky plní své mandáty, jak je uvedeno níže (13). V rámci svých úkolů obezřetnostního dohledu a svého příspěvku k finanční stabilitě ECB podporuje politické úsilí EU zaměřené na zlepšení identifikace a řízení finančních rizik souvisejících s udržitelností s cílem zvýšit bezpečnost a spolehlivost úvěrových institucí a stabilitu finančního systému. V této souvislosti dostatečně zastřešující a podrobné zveřejňování environmentálních rizik rovněž usnadní stanovení tržních cen souvisejících rizik v souladu se zásadou otevřeného tržního hospodářství (14). Tyto postupy zveřejňování by navíc posílily schopnost Eurosystému sledovat a hodnotit dopad změny klimatu na transmisi měnové politiky. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Význam pro měnovou politiku

| 2.2.1 | Změna klimatu a přechod na udržitelnější ekonomiku ovlivňují výhled cenové stability, která je prvořadým cílem ESCB, a to svým dopadem na makroekonomické ukazatele, jako je inflace, produkt, zaměstnanost, úrokové sazby, investice a produktivita, finanční stabilita a transmise měnové politiky (15). Fyzická rizika a přechodná rizika spojená se změnou klimatu mohou mít mimo jiné dopad na oceňování a úvěruschopnost podniků s dominovým efektem na úvěrové instituce a finanční systém (16). Přestože se stále vyvíjejí metodiky pro posouzení rozsahu rizik spojených s klimatem pro banky a finanční stabilitu, dostupné odhady naznačují, že dopad těchto rizik bude pravděpodobně významný (17). To by zase mohlo ovlivnit transmisi měnové politiky, například ztrátou hodnoty aktiv a náhlým přeceněním finančních rizik souvisejících s klimatem. Kromě toho, pokud jde o bankovní sektor, může být snížena hodnota zajištění a mohou vzniknout úvěrové ztráty, což by mohlo narušit kapitálovou a likviditní pozici úvěrových institucí a dalších finančních zprostředkovatelů, čímž by se oslabila jejich schopnost směrovat finanční prostředky do reálné ekonomiky. Síť centrálních bank a orgánů dohledu pro ekologizaci finančního systému (NGFS) proto doporučuje, aby centrální banky zvážily možné dopady změny klimatu na hospodářství. NGFS tvrdí, že tyto účinky mohou být relevantní pro měnovou politiku, i když se projeví až nad rámec běžného střednědobého horizontu měnové politiky (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Kromě toho musí Eurosystém při plnění svého cíle cenové stability zajistit přiměřenou ochranu své rozvahy před riziky prostřednictvím svého rámce kontroly rizik. Eurosystém proto musí identifikovat, sledovat a zmírňovat rizika spojená se svými protistranami, zajištěním, které přijímá ve svých refinančních operacích, a držením aktiv vyplývajících z přímých transakcí, a to i v rámci svého neměnověpolitického portfolia. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | V tomto ohledu by lepší postupy zveřejňování informací o udržitelnosti ze strany podniků výrazně posílily schopnost Eurosystému monitorovat a hodnotit dopad změny klimatu na transmisi měnové politiky, řešit finanční rizika související s klimatem, která Eurosystém již má v rozvaze, a zajistit přiměřenou ochranu rozvahy Eurosystému před riziky. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Kromě toho, jak oznámil ve svém akčním plánu zahrnout problematiku změny klimatu do své strategie měnové politiky (19), zavede Eurosystém požadavky na zveřejňování aktiv soukromého sektoru jako nové kritérium způsobilosti nebo jako základ pro diferencované zacházení se zajištěním a nákupy aktiv. Tyto požadavky zohlední politiky a iniciativy EU, včetně navrhované směrnice, a podpoří tak jednotné postupy zveřejňování informací na trhu. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Význam pro finanční stabilitu

| 2.3.1 | Cíl navrhované směrnice, kterým je zajistit spolehlivé, konzistentní a srovnatelné informace o expozici podniků v různých odvětvích vůči rizikům spojeným se změnou klimatu, je nezbytným předpokladem pro přesné posouzení finančních rizik vyplývajících ze změny klimatu (20). Lepší zveřejňování informací souvisejících s udržitelností na základě jednotných standardů pro podávání zpráv a předložených ve strojově čitelné podobě by podstatně posílilo schopnost ECB monitorovat a řešit dopad změny klimatu na finanční stabilitu. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Význam pro obezřetnostní dohled nad úvěrovými institucemi

| 2.4.1 | Očekává se, že významné instituce, nad nimiž ECB vykonává přímý dohled, budou zveřejňovat významná rizika související se změnou klimatu (21). Zejména se očekává, že zveřejní emise skleníkových plynů pro celou skupinu, včetně navazujících emisí, jakož i klíčové ukazatele výkonnosti a klíčové ukazatele rizik, které používají pro účely stanovení strategie a řízení rizik (22). ECB je navíc odhodlána vypracovat nové ukazatele, které pomohou posoudit uhlíkovou stopu úvěrových institucí (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Kromě toho v souladu s požadavky stanovenými v článku 449a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (24) (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích“) zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) v březnu 2021 návrh prováděcích technických norem (ITS) (25), v nichž navrhuje srovnatelné kvantitativní zveřejňování informací o transformačních a fyzických rizicích souvisejících se změnou klimatu pro některé úvěrové instituce, včetně informací o expozicích vůči aktivům souvisejícím s uhlíkem a aktivům, která jsou předmětem chronických a akutních událostí v oblasti změny klimatu. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Spolehlivé a srovnatelné údaje podniků týkající se klimatu a životního prostředí mají proto zásadní význam pro to, aby finanční instituce, včetně úvěrových institucí, mohly řádně vypočítat a následně zveřejňovat ukazatele týkají se klimatu a životního prostředí, včetně informací relevantních podle obezřetnostního rámce. Návrh rozšířit stávající oblast působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/95/EU (26) (dále jen „směrnice o vykazování nefinančních informací“) na všechny velké podniky podpoří úsilí institucí o shromažďování příslušných údajů. Podrobnější požadavky navrhované směrnice a navrhovaná digitalizace požadovaných údajů usnadní jejich shromažďování jednotným způsobem. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Význam pro shromažďování statistických informací

| 2.5.1 | Článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky uděluje ECB pravomoc s pomocí národních centrálních bank shromažďovat statistické informace, které jsou nezbytné k plnění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB), a podporovat harmonizaci pravidel a postupů, kterými se řídí shromažďování, sestavování a šíření statistických údajů v oblastech její působnosti. Aby omezila zátěž zpravodajských jednotek, opírá se ECB při plnění svých úkolů a činností v nejvyšší možné míře o existující údaje. Jak již bylo uvedeno, dostupnost vysoce kvalitních informací souvisejících s udržitelností na podrobné a agregované úrovni je nezbytná pro informovaná rozhodnutí týkající se provádění měnové politiky, obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a příspěvku k řádnému provádění politik příslušných orgánů týkajících se stability finančního systému. V této souvislosti by vypracování standardů pro podávání zpráv o udržitelnosti, které specifikují informace, jež mají podniky zveřejňovat o faktorech udržitelnosti, ECB rovněž umožnilo, aby lépe plnila své funkce tím, že by sestavovala statistické ukazatele týkající se udržitelného financování (27). To by následně ECB umožnilo potenciálně posílit vlastní shromažďování statistických informací, které bude odrážet faktory environmentální udržitelnosti a zaměřovat se na ně. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Z těchto důvodů ECB vítá skutečnost, že podle navrhované směrnice budou podniky připravovat své zprávy o udržitelnosti v jediném elektronickém formátu pro podávání zpráv (XHTML) (28). Množství údajů, které budou získány prováděním navrhované směrnice, by mělo být v souladu s cíli strategie EU v oblasti dat a strategie v oblasti digitálních financí (29), zejména s cílem vytvořit jednotný trh, na němž mohou údaje proudit v rámci EU a napříč odvětvími, s cílem využít potenciál dat nové generace ve veřejném zájmu a podpořit financování založené na datech. Splnění těchto cílů by oficiálním statistikům pomohlo zlepšit význam, včasnost a hloubku jejich údajů a metadat. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Za tímto účelem ECB důrazně podporuje, aby zpravodajské subjekty jako jedinečné identifikátory ke splnění požadavků na podávání zpráv používaly mezinárodně dohodnuté normy, jako je celosvětový identifikátor právního subjektu, jak doporučila Evropská rada pro systémová rizika v roce 2020 (30), nebo jiné dohodnuté normy. ECB se domnívá, že používání těchto identifikátorů, je-li to možné ve standardech pro vykazování, jež mají být vypracovány, zlepší spolehlivost statistických informací i jejich rozsah tím, že umožní propojení údajů podniků o udržitelnosti s jinými zdroji statistických informací shromažďovanými ESCB (např. jednotlivé rozvahové údaje a/nebo údaje o jednotlivých bankovních úvěrech v rámci AnaCredit), čímž se usnadní analytická práce a podpoří tvorba politik. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Neměnověpolitická portfolia

| 2.6.1 | Spolehlivé údaje o otázkách týkajících se udržitelnosti budou rovněž klíčové pro udržitelné investice do neměnověpolitických portfolií. Eurosystém se nedávno dohodl na společném postoji k udržitelným a odpovědným investicím souvisejícím se změnou klimatu do neměnověpolitických portfolií denominovaných v eurech, jehož cílem je zahájit zveřejňování informací týkajících se klimatu u těchto typů portfolií do dvou let (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Uplatňování navrhované směrnice na centrální banky

| 3.1 | Navrhovaná směrnice stanoví, že členské státy se mohou rozhodnout neuplatňovat povinnost zveřejňovat informace týkající se udržitelnosti na určité podniky vyňaté z oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (32)(dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích“), včetně centrálních bank (33). Vzhledem k tomu, že některé centrální banky mohou být skutečně považovány za podniky podle směrnice o účetnictví (34), a proto by v zásadě spadaly do oblasti působnosti navrhované směrnice, je třeba uvítat, že dotčené členské státy budou mít možnost centrální banky z této oblasti působnosti vyloučit. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ačkoli ECB nespadá do oblasti působnosti navrhované směrnice, společné standardy pro vykazování podle navrhované směrnice by mohly být prospěšné pro vlastní zveřejňování ECB v rozsahu, v jakém je lze přizpůsobit konkrétním účelům ECB. ECB například již v roce 2021 zahájila činnost na rozšíření svého stávajícího rámce pro podávání zpráv o životním prostředí tak, aby zahrnoval hospodářské, správní a sociální záležitosti, a to s přihlédnutím k požadavkům směrnice o vykazování nefinančních informací (35). ECB má za cíl zahájit zveřejňování informací o udržitelnosti v roce 2022 s ohledem na plnění úkolů ECB v roce 2021 (36). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Jak je dále uvedeno výše, Eurosystém se zavázal, že v nadcházejících dvou letech začne zveřejňovat informace týkající se změny klimatu o svých neměnověpolitických portfoliích denominovaných v eurech (37) a že od prvního čtvrtletí 2023 bude zveřejňovat informace související se změnou klimatu o aktivech nakoupených v rámci programu korporátního sektoru pro nákup pro účely měnové politiky. Provádění nedávno předloženého akčního plánu ECB, jehož cílem je zahrnout hlediska změny klimatu do strategie měnové politiky ECB, bude navíc přinejmenším v souladu s pokrokem v oblasti politik a iniciativ EU, pokud jde o zveřejňování a podávání zpráv o udržitelnosti životního prostředí, včetně navrhované směrnice (38). Vzhledem k tomu, že v současné době nejsou k dispozici vysoce kvalitní údaje, by zveřejňování informací o udržitelnosti ze strany Eurosystému, jakmile budou k dispozici, značně profitovalo ze zveřejňování podniků, které spadají do oblasti působnosti navrhované směrnice. Tím, že se podpoří standardizace podávání zpráv souvisejících se změnou klimatu, by normy pro zveřejňování informací podle navrhované směrnice mohly následně usnadnit vlastní budoucí zveřejňování informací Eurosystému v souvislosti se změnou klimatu. ECB zváží, zda by společné zpravodajské standardy nebo jejich části mohly být v budoucnu použity jako základ pro vlastní zveřejňování informací souvisejících s klimatem, přičemž bude mít na paměti specifika úkolů a cílů ECB. |
| --- | --- |

3.3

4.   Oblast působnosti navrhované směrnice

| 4.1 | Podle navrhované směrnice by se zveřejňování informací týkajících se udržitelnosti stalo povinným od 1. ledna 2023 pro všechny velké podniky a od 1. ledna 2026 pro všechny malé a střední podniky, jejichž převoditelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu EU (39). ECB vítá rozšíření oblasti působnosti navrhované směrnice na všechny velké podniky ve smyslu definice ve směrnici o účetnictví, a to ve srovnání s užší oblastí působnosti směrnice o vykazování nefinančních informací, která vyžadovala povinné zveřejňování informací pouze od velkých subjektů veřejného zájmu s nejméně 500 zaměstnanci (40). ECB rovněž vítá rozšíření navrhované směrnice tak, aby zahrnovala malé a střední podniky, které jsou kotovány na regulovaných trzích EU. Rozšíření rozsahu zveřejňování informací ze strany podniků je nezbytné k tomu, aby finanční instituce, a zejména úvěrové instituce, mohly lépe plnit své vlastní požadavky na zveřejňování informací o udržitelnosti a aby mohly řídit své vlastní expozice vůči rizikům souvisejícím s udržitelností, a zejména rizikům souvisejícím s klimatem. Zejména malé a střední podniky hrají v evropském hospodářství ústřední úlohu a jsou nejen vystaveny rizikům spojeným s klimatem, ale také hrají důležitou úlohu při zajišťování přechodu EU na nízkouhlíkové hospodářství. Získávání spolehlivých, konzistentních a srovnatelných informací týkajících se udržitelnosti od malých a středních podniků je proto důležité pro všechny zúčastněné strany, včetně, jak již bylo uvedeno, finančních institucí, které potřebují získat relevantní informace o svých protistranách, aby zlepšily své vlastní řízení rizik a učinily informovaná rozhodnutí o financování ve vztahu k malým a středním podnikům. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ECB zároveň uznává, že administrativní zátěž spojená s dodatečnými požadavky na podávání zpráv může mít nepřiměřený dopad na menší společnosti, a zdůrazňuje, že je důležité vyhnout se nadměrné administrativní zátěži pro malé a střední podniky. V tomto ohledu ECB vítá, že navrhovaná směrnice usiluje o zmírnění dodatečné zátěže pro podávání zpráv pro menší podniky tím, že stanoví postupný přístup pro provedení změn a zavádí zjednodušené standardy vykazování pro kotované malé a střední podniky, které vypracuje Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (EFRAG) (41). Tento přiměřený přístup by měl rovněž zajistit, aby dodatečné požadavky na vykazování úvěrových institucí týkající se jejich protistran neměly nepříznivý dopad na přístup malých a středních podniků k financování. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | I když ECB z výše uvedených důvodů obecně podporuje přiměřený přístup k malým a středním podnikům, zastává názor, že časový harmonogram pro uplatňování zjednodušených standardů vykazování by mohl být v porovnání s tím, co v současnosti předpokládá navrhovaná směrnice, posunut směrem dopředu. Dále bude důležité, aby zjednodušené normy pro podávání zpráv navržené pro malé a střední podniky zajistily dostatečnou úroveň srovnatelných a konzistentních informací, které umožní náležité posouzení rizik souvisejících s udržitelností a sladění příslušných malých a středních podniků s přechodem na nízkouhlíkové hospodářství. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ECB bere na vědomí, že většina částí navrhované směrnice by se vztahovala i na úvěrové instituce. Úvěrové instituce budou podle navrhované směrnice zejména povinny zveřejňovat informace týkající se udržitelnosti. Ze stávající formulace však není jasné, zda má navrhovaná směrnice zahrnovat všechny úvěrové instituce bez ohledu na jejich velikost, nebo pouze úvěrové instituce, které jsou považovány za velké podniky nebo podniky, jejichž převoditelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích EU. V bodech odůvodnění navrhované směrnice (42) se uvádí, že úvěrové instituce by měly podléhat požadavkům na podávání zpráv o udržitelnosti za předpokladu, že splňují určitá velikostní kritéria. Toto omezení použitelnosti na úvěrové instituce založené na určitých velikostních kritériích však jasně nevyplývá z článků navrhované směrnice (43). Příslušná ustanovení by spíše mohla být chápána tak, že stanoví, že se koordinační opatření budou na úvěrové instituce vztahovat bez ohledu na jejich velikost. V souladu s legislativním záměrem navrhované směrnice, který je vyjádřen v bodech odůvodnění této směrnice, ECB navrhuje vyjasnit tento bod tak, aby se požadavky na podávání zpráv o udržitelnosti vztahovaly pouze na úvěrové instituce, které splňují i velikostní kritéria (44). Kromě toho by mělo být zajištěno minimální sladění s rozsahem zveřejňování environmentálních a sociálních rizik a rizik v oblasti správy a řízení podle CRR, zejména s článkem 449a uvedeného nařízení, podle něhož se při posuzování toho, zda je úvěrová instituce považována za velkou, zohlední jak kritéria velikosti, tak kritéria složitosti. |
| --- | --- |

4.4

5.   Povinné společné standardy pro podávání zpráv

| 5.1 | Navrhovaná směrnice zavede povinné společné standardy pro podávání zpráv, které přijme Komise jako akty v přenesené pravomoci (45). Společné standardy pro podávání zpráv, které jsou dostatečně kvalitní a které jsou podkladem pro srovnatelné, transparentní a spolehlivé zveřejňování informací souvisejících s udržitelností, mají zásadní význam pro vypracování srovnatelnějších a spolehlivějších metrik udržitelnosti, správné posouzení (finančních a nefinančních) rizik souvisejících s udržitelností, a tudíž pro stanovení cen aktiv a nastavení opatření pro kontrolu rizik. To by bylo přínosné pro řízení rizik úvěrových institucí, interní podávání zpráv a zveřejňování informací o environmentálních a sociálních rizicích a rizicích v oblasti správy a řízení (rizicích ESG) a, jak již bylo uvedeno, i pro centrální banky a orgány dohledu při provádění analýz a začleňování aspektů souvisejících s klimatem do výkonu jejich mandátů (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | V souladu s obsahem navrhované směrnice by společné standardy pro podávání zpráv, které mají být přijaty, měly rovněž obsahovat dvojí hledisko významnosti se zaměřením na otázky, které ovlivňují výkonnost, postavení a rozvoj společností („finanční významnost“), ale také na informace o širším environmentálním a sociálním dopadu podniků („environmentální a sociální významnost“). Společné standardy pro podávání zpráv by měly zahrnovat přinejmenším standardizované a srovnatelné datové položky, které jsou relevantní pro analýzu finančních rizik souvisejících s klimatem, a to jak přechodných, tak fyzických (47). Patří mezi ně například zeměpisná poloha a obchodní činnosti aktiv/zařízení a související environmentální tlaky, odvětvová klasifikace podniků a příslušná odvětvová koncentrace finančních expozic, emise skleníkových plynů (rozsah 1-3) (48) a uhlíková náročnost. Společné standardy pro podávání zpráv by měly obsahovat jasné pokyny k metodikám, které se používají ke kvantifikaci finančního dopadu rizik souvisejících se změnou klimatu na podnik, který poskytuje informace. ECB rovněž vítá skutečnost, že navrhovaná směrnice zakotvuje přijetí aktů v přenesené pravomoci, jež upřesní informace, které mají podniky zveřejňovat a které jsou specifické pro odvětví, v němž působí (49). V souladu s obsahem již obsaženým v navrhované směrnici by společné standardy pro podávání zpráv měly rovněž stanovit komplexní a srovnatelné zveřejňování informací o politikách, které podniky provádějí za účelem řešení a řízení možného dopadu těchto rizik (50). V této souvislosti by standardy pro podávání zpráv měly zahrnovat kvantitativní ukazatele, které jdou nad rámec převážně kvalitativní povahy stávajícího zveřejňování a které by usnadnily použitelnost a srovnatelnost zveřejňovaných informací souvisejících s udržitelností. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | V tomto ohledu ECB rovněž vítá, že byly do návrhu začleněny výhledové cíle. Směrnice o vykazování nefinančních informací v současné době neobsahuje metriky udržitelnosti zaměřené na budoucnost, které jsou však zásadní složkou pro včasnou identifikaci rizik a proaktivní formulaci reakcí na zmírňování. Jedná se o nezbytnou složku pro stanovení cílů a analýzu scénářů. ECB proto důrazně podporuje ustanovení navrhované směrnice, že informace, které mají být vykazovány, by měly zahrnovat „plány... které mají zajistit, aby byly obchodní model a strategie podniku slučitelné s přechodem na udržitelné hospodářství a s omezením globálního oteplování na 1,5 °C v souladu s Pařížskou dohodou“ (51). Tyto výhledové informace by měly být vyjádřeny pomocí standardizovaných a snadno srovnatelných pojmů, které budou podloženy harmonizovanými metodikami, a v zájmu zajištění jejich důvěryhodnosti a spolehlivosti by měly být externě ověřeny třetími stranami, jak je stanoveno v navrhované směrnici. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Navrhovaná směrnice předpokládá konzultaci ECB ke standardům podávání zpráv o udržitelnosti a uvádí, že ECB by měla předložit své stanovisko k těmto standardům - pokud se rozhodne takové stanovisko předložit - do dvou měsíců ode dne, kdy ji Komise konzultuje (52). ECB je připravena vydat toto stanovisko v navrhované dvouměsíční lhůtě. ECB dále vítá, jak velký význam je při legislativním procesu týkajícím se aktů v přenesené pravomoci přikládán veřejným orgánům a evropským orgánům (53), a bude usilovat o spolupráci mezi nimi. |
| --- | --- |

5.4

6.   Uvedení do souladu s jinými právními předpisy EU

| 6.1 | ECB důrazně podporuje deklarovaný cíl navrhované směrnice, kterým je zajistit soulad standardů pro podávání zpráv o udržitelnosti s požadavky stanovenými v jiných právních předpisech EU (54). Standardy by měly být zejména sladěny s požadavky na zveřejňování informací stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (55) a měly by zohledňovat podkladové ukazatele a metodiky stanovené v různých aktech v přenesené pravomoci přijatých v souladu s nařízením o taxonomii, požadavky na zveřejňování informací vztahujícími se na administrátory referenčních hodnot podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 (56), minimálními standardy pro tvorbu referenčních hodnot EU pro transformaci klimatu a referenčních hodnot EU vázaných na Pařížskou dohodu a veškerou práci, kterou orgán EBA vykonal při provádění požadavků na zveřejňování v rámci pilíře III nařízení o kapitálových požadavcích (57). ECB podporuje iniciativy zaměřené na zajištění konzistentnosti a minimalizaci složitosti zpravodajských povinností vyplývajících z různých legislativních textů. Zdvojování povinností a nesoudržnost definic, rozsahu a cílů platných požadavků přináší podnikům zbytečné komplikace a způsobuje nejednoznačnost (58) a celkově snižuje transparentnost a mezinárodní atraktivitu regulačního rámce EU. Pokud taková nadbytečnost a nesrovnalosti nelze sladit prostřednictvím syntézy ve standardu EU pro podávání zpráv o udržitelnosti, jako je tomu v případě, kdy vyplývají z legislativních textů, měla by Komise zvážit celkový přezkum legislativního rámce pro udržitelné finance, včetně možných cílených novelizací s cílem zefektivnit a zjednodušit legislativní prostředí. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ECB zdůrazňuje, že navrhovaná směrnice by měla usilovat o úplný soulad s ostatními legislativními akty EU a měla by minimalizovat a v ideálním případě odstranit riziko stávajících nebo budoucích nesrovnalostí, k nimž může průběžně dojít, neboť různé legislativní nástroje se v průběhu času vyvíjejí souběžně. Vzhledem k tomu, že všechny výše uvedené legislativní nástroje jsou vzájemně propojeny a při správném fungování se spoléhají na požadavky na informace, které si vzájemně poskytují, nemusí být rámec odolný vůči nekoordinovaným změnám jednotlivých složek. Navrhovaná směrnice zejména zakotvuje přezkum standardů pro podávání zpráv o udržitelnosti každé tři roky (59), zatímco ostatní legislativní texty zůstanou nezměněny. To s sebou nese riziko, že v průběhu času dojde k nesrovnalostem. ECB podporuje komplexní přezkum rámce udržitelného financování jako celku ve srovnání se souběžnými a nekoordinovanými přezkumy každého legislativního nástroje jednotlivě. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vzhledem k ústřednímu významu nařízení o taxonomii v programu EU pro udržitelné financování by informace zveřejňované podle navrhované směrnice o zveřejňování informací podniků o udržitelnosti měly být v souladu s požadavky na informace podle nařízení o taxonomii a měly by podnikům a dalším zástupcům, kteří spadají do oblasti působnosti povinností taxonomie podle nařízení o taxonomii, umožnit získat všechny relevantní informace, které potřebují k tomu, aby splnily povinnosti týkající se zveřejňování informací na úrovni produktů a podniků stanovené v nařízení o taxonomii. |
| --- | --- |

6.3

7.   Uvedení do souladu s mezinárodními iniciativami

| 7.1 | ECB rovněž vítá skutečnost, že navrhovaná směrnice stanoví, že standardy EU pro podávání zpráv o udržitelnosti by měly vycházet z mezinárodních iniciativ v oblasti podávání zpráv o udržitelnosti a přispívat k nim (60). Neexistence celosvětově standardizovaného rámce pro zveřejňování informací vede k nedostatečné srovnatelnosti a konzistentnosti mezi jurisdikcemi, může vytvářet zbytečné překážky pro mezinárodní toky udržitelného financování a může vést k nerovným podmínkám napříč jurisdikcemi, což může nepříznivě ovlivnit podniky z EU a může vést k vyšším nákladům pro podniky a finanční instituce v EU. ECB proto podporuje globálně koordinované úsilí zaměřené na sbližování směrem ke společným standardům transparentnosti a zveřejňování na celosvětové úrovni, zejména návrh nadace Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) na vytvoření nové Rady pro standardy udržitelnosti a vypracování norem pro podávání zpráv souvisejících s klimatem a další témata udržitelnosti. Nadace IFRS by měla vytvořit takový standard společně s EFRAG, aby zajistila soulad a slučitelnost mezi standardy IFRS a standardy EU. Každá mezinárodní norma by měla splňovat celosvětové osvědčené postupy a měla by v ideálním případě zahrnovat všechny aspekty udržitelnosti, což je v souladu s obsahem navrhované směrnice. Měla by vyžadovat, aby podniky zveřejňovaly nejen otázky, které ovlivňují hodnotu podniku, ale také informace o širším environmentálním a sociálním dopadu podniku („dvojí významnost“). Iniciativy přijaté na regionální nebo celosvětové úrovni by neměly bránit tomu, aby EU pokračovala v přizpůsobování svých standardů pro podávání zpráv o udržitelnosti podle navrhované směrnice v souladu s vlastními ambicemi a právním rámcem EU při současném zajištění přizpůsobení a souladu s mezinárodním základem. |
| --- | --- |

7.1

8.   Ustanovení o auditu

| 8.1 | ECB vítá zavedení ověřovacího procesu, pokud jde o podávání zpráv podniků o udržitelnosti, který byl zaveden povinným auditem (61). Rozšíření povinného auditu nejen na retrospektivní, ale i výhledové informace je zásadní pro poskytnutí jistoty všem zúčastněným stranám a pro zajištění důvěryhodnosti zveřejňování a závazků. Zvýšená spolehlivost poskytovaných informací podpoří rozvoj a následné prohlubování finančních trhů, a to nejen s ohledem na potřebné financování transformace, ale také s ohledem na zajištění rizik souvisejících s udržitelností.
  Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhované směrnice, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Technický pracovní dokument je k dispozici v anglickém jazyce na internetových stránkách EUR-Lex. |
| --- | --- |

8.1

Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhované směrnice, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Technický pracovní dokument je k dispozici v anglickém jazyce na internetových stránkách EUR-Lex.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 7. září 2021.

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 189 final.

1

(2)  Viz „Přehled udržitelného financování“, který je k dispozici na internetových stránkách Komise na adrese www.ec.europa.eu.

2

(3)  Komise zveřejnila své oznámení o „Zelené dohodě pro Evropu“ dne 11. prosince 2019, viz COM(2019) 640 final.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s 13).

4

(5)  Viz 12. bod odůvodnění. Viz také „Climate-related risks to financial stability“, Special Feature in ECB Financial Stability Review, květen 2021, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Viz s. 24 a násl. odpovědi Eurosystému na veřejné konzultace Evropské komise k obnovené strategii udržitelného financování a revizi směrnice o vykazování nefinančních informací, které jsou k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Viz projev Christine Lagardeové „Towards a green capital markets union for Europe“, který je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

7

(8)  Například přibližně 60 % všech zelených prioritních nezajištěných dluhopisů vydaných celosvětově v roce 2020 pochází z EU. Investice v oblasti životního prostředí, sociální oblasti a správy a řízení podniků jsou rovněž soustředěny v Evropě, přičemž více než polovina dluhopisových fondů má sídlo v eurozóně. V roce 2020 byla navíc přibližně polovina zelených dluhopisů na celém světě vydána v eurech.

8

(9)  Viz projevy Christine Lagardeové „Towards a green capital markets union for Europe“, a „Financing a green and digital recovery“, které jsou k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

9

(10)  Trh se zelenými dluhopisy již vykazuje téměř dvojnásobek objemu přeshraniční držby než zbytek evropských trhů s dluhopisy. To naznačuje, že další rozvoj trhu se zelenými dluhopisy by prohloubil finanční integraci EU. Viz kapitola 5 zprávy ECB o finanční stabilitě z listopadu 2020, listopad 2020, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Viz 48. bod odůvodnění navrhované směrnice.

11

(12)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 6. července 2021: Strategie financování přechodu k udržitelnému hospodářství, COM(2021) 390 final.

12

(13)  Viz odstavec 2.4 stanoviska CON/2021/12. Všechna stanoviska ECB jsou zveřejněna na internetových stránkách EUR-Lex.

13

(14)  Viz s. 2 odpovědi Eurosystému uvedené v poznámce pod čarou 6.

14

(15)  Viz tisková zpráva „ECB představila akční plán začlenění aspektů změny klimatu do své měnověpolitické strategie“ ze dne 8. července 2021, která je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Viz „Climate-related risks to financial stability“, Special Feature in ECB Financial Stability Review, květen 2021, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

16

(17)  Viz odstavec 2.4 stanoviska CON/2021/12; odstavec 2.2 stanoviska CON/2021/22; Isabel Schnabel, „Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy“, virtuální kulatý stůl na téma „Sustainable Crisis Responses in Europe“, INSPIRE Research Network, 17. července 2020, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

17

(18)  Viz odstavec 2.4 stanoviska CON/2021/12; „Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways“, červen 2020, k dispozici na internetových stránkách sítě centrálních bank a orgánů dohledu pro ekologizaci finančního systému na adrese www.ngfs.net, na s. 3.

18

(19)  Viz tisková zpráva „ECB představila akční plán začlenění aspektů změny klimatu do své měnověpolitické strategie“ ze dne 8. července 2021, která je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

19

(20)  Viz projektový tým ECB/ESRB pro modelování klimatických rizik, „Climate-related risk and financial stability“, červenec 2021, s. 9, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Viz Bankovní dohled ECB, „Guide on climate-related and environmental risks“, květen 2020, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Viz Bankovní dohled ECB, „Guide on climate-related and environmental risks“, květen 2020, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Viz tisková zpráva „ECB představila akční plán začlenění aspektů změny klimatu do své měnověpolitické strategie“ ze dne 8. července 2021, která je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

24

(25)  Viz „Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR“, které jsou k dispozici na internetových stránkách orgánu EBA na adrese www.eba.europa.eu.

25

(26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/95/EU ze dne 22. října 2014, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, pokud jde o uvádění nefinančních informací a informací týkajících se rozmanitosti některými velkými podniky a skupinami (Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 1).

26

(27)  Viz také tisková zpráva „ECB představila akční plán začlenění aspektů změny klimatu do své měnověpolitické strategie“, 8. července 2021, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu, v níž se potvrzuje, že ECB vyvine ukazatele pro zelené finanční nástroje, expozice finančních institucí vůči fyzikálním rizikům změny klimatu, a to prostřednictvím jejich portfolií, i uhlíkovou stopu finančních institucí.

27

(28)  Viz 48. bod odůvodnění a čl. 1 odst. 4 navrhované směrnice, kterým se do směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19) (dále jen „směrnice o účetnictví“) zavádí nový článek 19d.

28

(29)  Viz 48. bod odůvodnění navrhované směrnice.

29

(30)  Viz doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 24. září 2020 k identifikaci právnických osob (ESRB/2020/12).

30

(31)  Viz tisková zpráva „Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios“, 4. února 2021, která je k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

31

(32)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

32

(33)  Viz čl. 1 odst. 1 druhý pododstavec navrhované směrnice, který odkazuje na čl. 2 odst. 5 body 2 až 23 směrnice o kapitálových požadavcích.

33

(34)  Viz přílohy I a II směrnice o účetnictví.

34

(35)  Viz „Odpověď na podněty poskytnuté Evropským parlamentem jako součást jeho usnesení o výroční zprávě Evropské centrální banky za rok 2019“, která je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

35

(36)  Viz „Odpověď na podněty poskytnuté Evropským parlamentem jako součást jeho usnesení o výroční zprávě Evropské centrální banky za rok 2019“, která je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

36

(37)  Viz tisková zpráva „Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios“, 4. února 2021, která je k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

37

(38)  Viz tisková zpráva „ECB představila akční plán začlenění aspektů změny klimatu do své měnověpolitické strategie“ ze dne 8. července 2021, která je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

38

(39)  Viz čl. 1 bod 3 navrhované směrnice, který nahrazuje článek 19a směrnice o účetnictví.

39

(40)  „Velké podniky“ jsou v čl. 3 odst. 4 směrnice o účetnictví definovány jako podniky, „které k rozvahovému dni překračují alespoň dvě z těchto tří hraničních hodnot: a) bilanční suma: EUR 20 000 000; b) čistý obrat: EUR 40 000 000; c) průměrný počet zaměstnanců během účetního období: 250“. Směrnice o vykazování nefinančních informací se naproti tomu vztahuje pouze na velké podniky s více než 500 zaměstnanci, které jsou subjekty veřejného zájmu ve smyslu čl. 2 odst. 1 směrnice o účetnictví (stávající čl. 19a odst. 1 směrnice o účetnictví).

40

(41)  Viz čl. 1 bod 4 navrhované směrnice, kterým se do směrnice o účetnictví vkládá článek 19c o standardech podávání zpráv o udržitelnosti pro malé a střední podniky.

41

(42)  Viz 23. bod odůvodnění navrhované směrnice.

42

(43)  Viz čl. 1 body 1 a 3 navrhované směrnice, kterými se mění článek 1 a nahrazuje článek 19a směrnice o účetnictví.

43

(44)  Jak je navrženo v technické příloze připojené k tomuto stanovisku.

44

(45)  Viz čl. 1 bod 4 navrhované směrnice, který do směrnice o účetnictví vkládá článek 19b.

45

(46)  Viz s. 26 odpovědi Eurosystému uvedené v poznámce pod čarou 6.

46

(47)  Viz také bankovní dohled ECB, „Guide on climate-related and environmental risks“, květen 2020, k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Protokol o skleníkových plynech rozlišuje mezi přímými emisemi skleníkových plynů podniku, a to z podnikem vlastněných nebo kontrolovaných zdrojů (kategorie 1), nepřímými emisemi z nakoupené elektřiny, páry, topení nebo chlazení (kategorie 2) a všemi dalšími nepřímými emisemi, zejména včetně těch, k nimž dochází v rámci hodnotového řetězce podniku, a to směrem nahoru nebo dolů (kategorie 3), viz internetové stránky Protokolu o skleníkových plynech na adrese ghgprotocol.org.

48

(49)  Viz čl. 1 bod 4 navrhované směrnice, který do směrnice o účetnictví vkládá čl. 19b odst. 1 písm. b) bod ii).

49

(50)  Viz rovněž čl. 1 bod 3 navrhované směrnice, v němž se nahrazuje článek 19a směrnice o účetnictví a v odstavci 2 uvedeného článku se vkládá nové písmeno d).

50

(51)  Viz čl. 1 bod 3 navrhované směrnice, který nahrazuje čl. 19a odst. 2 směrnice o účetnictví.

51

(52)  Viz čl. 1 bod 11 navrhované směrnice, který mění článek 49 směrnice o účetnictví.

52

(53)  Viz čl. 1 bod 11 navrhované směrnice, který mění článek 49 směrnice o účetnictví.

53

(54)  Viz 35. bod odůvodnění navrhované směrnice.

54

(55)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).

55

(56)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 ze dne 8. června 2016 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a o změně směrnic 2008/48/ES a 2014/17/EU a nařízení (EU) č. 596/2014 (Úř. věst. L 171, 29.6.2016, s. 1).

56

(57)  Viz 35. bod odůvodnění navrhované směrnice.

57

(58)  Viz s. 29 odpovědi Eurosystému uvedené v poznámce pod čarou 6.

58

(59)  Viz čl. 1 bod 4 navrhované směrnice, který do směrnice o účetnictví vkládá čl. 19b odst. 1.

59

(60)  Viz 37. bod odůvodnění navrhované směrnice.

60

(61)  Viz článek 3 navrhované směrnice, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, o změně směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a o zrušení směrnice Rady 84/253/EHS (Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87).

61

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/11

---

Oznámení určené osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/1999 a nařízením Rady (EU) 2020/1998 o omezujících opatřeních proti závažnému porušování a zneužívání lidských práv

(2021/C 446/03)

Osobám uvedeným v příloze rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/1999 a v příloze I nařízení Rady (EU) 2020/1998 o omezujících opatřeních proti závažnému porušování a zneužívání lidských práv, jimiž jsou Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (č. 4), ZHU Hailun (č. 5), RI Yong Gil (rovněž znám jako RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (č. 10), Abderrahim AL-KANI (rovněž znám jako Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (č. 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (rovněž znám jako Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (č. 13), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (č. 14), se dávají na vědomí níže uvedené informace.

Rada hodlá zachovat omezující opatření vůči výše uvedeným osobám na základě nových odůvodnění. Výše uvedeným osobám se sděluje, že mohou před 10. listopadem 2021 zaslat Radě žádost o poskytnutí zamýšleného odůvodnění jejich označení, a to na tuto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu.

---

Evropská komise

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/12

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

29. října 2021

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1645 |
| JPY | japonský jen | 132,62 |
| DKK | dánská koruna | 7,4389 |
| GBP | britská libra | 0,84490 |
| SEK | švédská koruna | 9,9368 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0611 |
| ISK | islandská koruna | 149,80 |
| NOK | norská koruna | 9,7495 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,697 |
| HUF | maďarský forint | 360,00 |
| PLN | polský zlotý | 4,6215 |
| RON | rumunský lei | 4,9493 |
| TRY | turecká lira | 11,1393 |
| AUD | australský dolar | 1,5455 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4383 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,0563 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6255 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5676 |
| KRW | jihokorejský won | 1 362,92 |
| ZAR | jihoafrický rand | 17,7447 |
| CNY | čínský juan | 7,4488 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5270 |
| IDR | indonéská rupie | 16 556,28 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8222 |
| PHP | filipínské peso | 58,654 |
| RUB | ruský rubl | 82,3284 |
| THB | thajský baht | 38,720 |
| BRL | brazilský real | 6,5698 |
| MXN | mexické peso | 23,8048 |
| INR | indická rupie | 87,1830 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1645

JPY

japonský jen

132,62

DKK

dánská koruna

7,4389

GBP

britská libra

0,84490

SEK

švédská koruna

9,9368

CHF

švýcarský frank

1,0611

ISK

islandská koruna

149,80

NOK

norská koruna

9,7495

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,697

HUF

maďarský forint

360,00

PLN

polský zlotý

4,6215

RON

rumunský lei

4,9493

TRY

turecká lira

11,1393

AUD

australský dolar

1,5455

CAD

kanadský dolar

1,4383

HKD

hongkongský dolar

9,0563

NZD

novozélandský dolar

1,6255

SGD

singapurský dolar

1,5676

KRW

jihokorejský won

1 362,92

ZAR

jihoafrický rand

17,7447

CNY

čínský juan

7,4488

HRK

chorvatská kuna

7,5270

IDR

indonéská rupie

16 556,28

MYR

malajsijský ringgit

4,8222

PHP

filipínské peso

58,654

RUB

ruský rubl

82,3284

THB

thajský baht

38,720

BRL

brazilský real

6,5698

MXN

mexické peso

23,8048

INR

indická rupie

87,1830

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/13

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

2. listopadu 2021

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1603 |
| JPY | japonský jen | 132,03 |
| DKK | dánská koruna | 7,4399 |
| GBP | britská libra | 0,84955 |
| SEK | švédská koruna | 9,8973 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0594 |
| ISK | islandská koruna | 150,80 |
| NOK | norská koruna | 9,7920 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,572 |
| HUF | maďarský forint | 359,35 |
| PLN | polský zlotý | 4,6078 |
| RON | rumunský lei | 4,9500 |
| TRY | turecká lira | 11,0656 |
| AUD | australský dolar | 1,5544 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4389 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,0297 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6260 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5637 |
| KRW | jihokorejský won | 1 363,97 |
| ZAR | jihoafrický rand | 17,9158 |
| CNY | čínský juan | 7,4239 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5307 |
| IDR | indonéská rupie | 16 570,39 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8135 |
| PHP | filipínské peso | 58,560 |
| RUB | ruský rubl | 83,2159 |
| THB | thajský baht | 38,568 |
| BRL | brazilský real | 6,5907 |
| MXN | mexické peso | 24,0730 |
| INR | indická rupie | 86,6040 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1603

JPY

japonský jen

132,03

DKK

dánská koruna

7,4399

GBP

britská libra

0,84955

SEK

švédská koruna

9,8973

CHF

švýcarský frank

1,0594

ISK

islandská koruna

150,80

NOK

norská koruna

9,7920

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,572

HUF

maďarský forint

359,35

PLN

polský zlotý

4,6078

RON

rumunský lei

4,9500

TRY

turecká lira

11,0656

AUD

australský dolar

1,5544

CAD

kanadský dolar

1,4389

HKD

hongkongský dolar

9,0297

NZD

novozélandský dolar

1,6260

SGD

singapurský dolar

1,5637

KRW

jihokorejský won

1 363,97

ZAR

jihoafrický rand

17,9158

CNY

čínský juan

7,4239

HRK

chorvatská kuna

7,5307

IDR

indonéská rupie

16 570,39

MYR

malajsijský ringgit

4,8135

PHP

filipínské peso

58,560

RUB

ruský rubl

83,2159

THB

thajský baht

38,568

BRL

brazilský real

6,5907

MXN

mexické peso

24,0730

INR

indická rupie

86,6040

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/14

---

DAŇ Z PŘIDANÉ HODNOTY (DPH)

OSVOBOZENÍ PRO INVESTIČNÍ ZLATO

Seznam zlatých mincí, které splňují kritéria stanovená v čl. 344 odst. 1 bodě 2 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 (zvláštní režim pro investiční zlato)

Platný pro rok 2022

(2021/C 446/06)

VYSVĚTLIVKY

| a) | Tento seznam odráží příspěvky zaslané členskými státy Komisi ve lhůtě stanovené v článku 345 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1). |
| --- | --- |

a)

Tento seznam odráží příspěvky zaslané členskými státy Komisi ve lhůtě stanovené v článku 345 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1).

| b) | Má se za to, že mince uvedené na seznamu splňují kritéria podle článku 344, a proto s nimi bude v těchto členských státech nakládáno jako s investičním zlatem. V důsledku toho je jejich dodání osvobozeno od DPH pro celý kalendářní rok 2022. |
| --- | --- |

b)

Má se za to, že mince uvedené na seznamu splňují kritéria podle článku 344, a proto s nimi bude v těchto členských státech nakládáno jako s investičním zlatem. V důsledku toho je jejich dodání osvobozeno od DPH pro celý kalendářní rok 2022.

| c) | Osvobození se vztahuje na všechna vydání určité mince uvedené na seznamu kromě vydání mincí, jejichž ryzost je menší než 900 tisícin. |
| --- | --- |

c)

Osvobození se vztahuje na všechna vydání určité mince uvedené na seznamu kromě vydání mincí, jejichž ryzost je menší než 900 tisícin.

| d) | Není-li však mince na seznamu uvedena, bude její dodání přesto od daně osvobozeno, jestliže splňuje kritéria pro osvobození od daně stanovená ve směrnici o DPH. |
| --- | --- |

d)

Není-li však mince na seznamu uvedena, bude její dodání přesto od daně osvobozeno, jestliže splňuje kritéria pro osvobození od daně stanovená ve směrnici o DPH.

| e) | Seznam je uspořádaný podle abecedního pořadí názvů zemí a nominálních hodnot mincí. V rámci téže kategorie mincí jsou mince uvedeny od nejnižší hodnoty měny. |
| --- | --- |

e)

Seznam je uspořádaný podle abecedního pořadí názvů zemí a nominálních hodnot mincí. V rámci téže kategorie mincí jsou mince uvedeny od nejnižší hodnoty měny.

| f) | Nominální hodnoty mincí na seznamu odpovídají měně uvedené na mincích. Není-li však měna na minci uvedena v latince, je její nominální hodnota na seznamu uvedena v závorkách, je-li to možné.






  ZEMĚ VYDÁNÍ | MINCE |
| --- | --- | --- |
| AFGHÁNISTÁN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALBÁNIE | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ALDERNEY | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| ANDORRA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTINA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMÉNIE | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AUSTRÁLIE | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| BAHAMY | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGIE | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDY | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BHÚTÁN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOLÍVIE | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSWANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRAZÍLIE | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BRITSKÉ PANENSKÉ OSTROVY | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BULHARSKO | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| COOKOVY OSTROVY | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| ČAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| ČESKÁ REPUBLIKA | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| ČESKOSLOVENSKO | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| ČÍNA | 5 /20 YUAN (1 /20 oz)
  10 /50 YUAN (1 /10 oz)
  25 /100 YUAN (1 /4 oz)
  50 /200 YUAN (1 /2 oz)
  100 /500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| DÁNSKO | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| DOMINIKÁNSKÁ REPUBLIKA | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| EKVÁDOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| ESTONSKO | 100 KROONI |
| ETIOPIE | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FALKLANDSKÉ OSTROVY | 1 /25 CROWN |
| FIDŽI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPÍNY | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FINSKO | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| FRANCIE | 1 /4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  655,97 FRANCS |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIE | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTAR | 1 /25 CROWN
  1 /10 CROWN
  1 /5 CROWN
  1 /2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 /25 ROYAL
  1 /10 ROYAL
  1 /5 ROYAL
  1 /2 ROYAL
  1 ROYAL |
| | |
| GUATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GUINEA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONGKONG | 1 000 DOLLARS |
| CHILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| CHORVATSKO | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| INDIE | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONÉSIE | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRÁK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| ÍRÁN | (1 /2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1 /4 PAHLAVI)
  (1 /2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| IRSKO | 20 EURO (rok ražby 2006–2009)
  100 EURO |
| ISLAND | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ITÁLIE | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| IZRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| JAMAJKA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPONSKO | 10 000 YEN |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JIŽNÍ AFRIKA | 1 /10 KRUGERRAND
  1 /4 KRUGERRAND
  1 /2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1 /10 oz NATURA
  1 /4 oz NATURA
  1 /2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1 /2 POND
  1 POND
  1 /10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1 /2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| JIŽNÍ GEORGIE A JIŽNÍ SANDWICHOVY OSTROVY | 4 POUNDS |
| JIŽNÍ KOREA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| JORDÁNSKO | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSLÁVIE | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| KAJMANSKÉ OSTROVY | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZACHSTÁN | 100 TENGE |
| KEŇA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KOLUMBIE | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| KONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KOSTARIKA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| KUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| KYPR | 50 POUNDS |
| LESOTHO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LIBÉRIE | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LICHTENŠTEJNSKO | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LITVA | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LOTYŠSKO | 5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)
  5 EURO („Zelta atslēdziņa“)
  20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)
  75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)
  1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)
  1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)
  1 LATS („Zelta ābele“)
  5 LATI („Pieclatnieks“)
  10 LATU („Gafelšoneris ‚Julia Maria‘“)
  10 LATU („Zelta vēsture“)
  20 LATU („Latvijas monēta“)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LUCEMBURSKO | 175 EURO CENT
  2,5 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| MACAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MAĎARSKO | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| MALAJSIE | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALAWI | 250 KWACHA |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MARSHALLOVY OSTROVY | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURICIUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEXIKO | 1 /20 ONZA
  1 /10 ONZA
  1 /4 ONZA
  1 /2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MONAKO | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLSKO | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NĚMECKO | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| NEPÁL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIKARAGUA | 50 CORDOBAS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NIZOZEMSKÉ ANTILY | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| NIZOZEMSKO | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| NORSKO | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| NOVÝ ZÉLAND | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1 /20 ounce
  3,11 grammes/ 1 /10 ounce
  7,77 grammes/ 1 /4 ounce
  15,56 grammes/ 1 /2 ounce |
| OMÁN | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1 /4 OMANI RIAL
  1 /2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| OSTROV MAN | 1 /20 ANGEL
  1 /10 ANGEL
  1 /4 ANGEL
  1 /2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1 /25 CROWN
  1 /10 CROWN
  1 /5 CROWN
  1 /2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1 /2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| OSTROVY SEVERNÍ MARIANY | 5 DOLLARS |
| OSTROVY TURKS A CAICOS | 100 CROWNS |
| PÁKISTÁN | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA-NOVÁ GUINEA | 100 KINA |
| PERU | 1 /5 LIBRA
  1 /2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POBŘEŽÍ SLONOVINY | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| POLSKO | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (výjimka: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 “)
  200 ZŁOTYCH
  (výjimka: 200 ZŁOTYCH „100 -lecie Politechniki Warszawskiej“)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PORTUGALSKO | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| RAKOUSKO | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1 /25 oz „Philharmoniker“)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| RHODESIE | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| ROVNÍKOVÁ GUINEA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| RUMUNSKO | 20 LEI (z roku 1 883 ) |
| RUSKO | 1 TSERVONETS (rok ražby 1 975 )
  7,5 ROUBLES (rok ražby 1 897 )
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| RWANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| SAN MARINO | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAÚDSKÁ ARÁBIE | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SEYCHELY | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SIERRA LEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1 /4 GOLDE
  1 /2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPUR | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 100 EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVINSKO | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMÁLSKO | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ | (1 /3 GUINEA)
  (1 /2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1 /2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |
| SRBSKO | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SÚDÁN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SURINAM | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVATÁ HELENA | 1 /16 GUINEA
  1 /8 GUINEA
  1 /4 GUINEA
  1 /2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1 /16 SOVEREIGN
  1 /8 SOVEREIGN
  1 /4 SOVEREIGN
  1 /2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| SVAZIJSKO | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| SÝRIE | (1 /2 POUND)
  (1 POUND) |
| ŠALOMOUNOVY OSTROVY | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ŠPANĚLSKO | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| ŠVÉDSKO | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| ŠVÝCARSKO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| TANZANIE | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| THAJSKO | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1 /2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1 /4 KOULA
  1 /2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTAN DA CUNHA | 1 /16 GUINEA
  1 /8 GUINEA
  1 /4 GUINEA
  1 /2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1 /16 SOVEREIGN
  1 /8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TUNISKO | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURECKO | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1 /2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| URUGUAY | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| USA | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| VATIKÁN | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| VENEZUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| VÝCHODOKARIBSKÉ STÁTY | 1 DOLLAR
  2,50 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| ZAIR | 100 ZAIRES |
| ZAMBIE | 250 KWACHA
  500 KWACHA |
| ZÁPADNÍ SAMOA | 50 TALA
  100 TALA |

f)

Nominální hodnoty mincí na seznamu odpovídají měně uvedené na mincích. Není-li však měna na minci uvedena v latince, je její nominální hodnota na seznamu uvedena v závorkách, je-li to možné.

ZEMĚ VYDÁNÍ

MINCE

AFGHÁNISTÁN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALBÁNIE

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ALDERNEY

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

ANDORRA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTINA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMÉNIE

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AUSTRÁLIE

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

BAHAMY

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGIE

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDY

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BHÚTÁN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOLÍVIE

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSWANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRAZÍLIE

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BRITSKÉ PANENSKÉ OSTROVY

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BULHARSKO

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

COOKOVY OSTROVY

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

ČAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

ČESKÁ REPUBLIKA

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

ČESKOSLOVENSKO

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

ČÍNA

5 /20 YUAN (1 /20 oz)

10 /50 YUAN (1 /10 oz)

25 /100 YUAN (1 /4 oz)

50 /200 YUAN (1 /2 oz)

100 /500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

DÁNSKO

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

DOMINIKÁNSKÁ REPUBLIKA

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

EKVÁDOR

1 CONDOR

10 SUCRES

ESTONSKO

100 KROONI

ETIOPIE

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FALKLANDSKÉ OSTROVY

1 /25 CROWN

FIDŽI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPÍNY

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FINSKO

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

FRANCIE

1 /4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

655,97 FRANCS

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIE

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTAR

1 /25 CROWN

1 /10 CROWN

1 /5 CROWN

1 /2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 /25 ROYAL

1 /10 ROYAL

1 /5 ROYAL

1 /2 ROYAL

1 ROYAL

GUATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GUINEA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONGKONG

1 000 DOLLARS

CHILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

CHORVATSKO

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

INDIE

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONÉSIE

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRÁK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

ÍRÁN

(1 /2 AZADI)

(1 AZADI)

(1 /4 PAHLAVI)

(1 /2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

IRSKO

20 EURO (rok ražby 2006–2009)

100 EURO

ISLAND

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ITÁLIE

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

IZRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

JAMAJKA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPONSKO

10 000 YEN

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JIŽNÍ AFRIKA

1 /10 KRUGERRAND

1 /4 KRUGERRAND

1 /2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1 /10 oz NATURA

1 /4 oz NATURA

1 /2 oz NATURA

1 oz NATURA

1 /2 POND

1 POND

1 /10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1 /2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

JIŽNÍ GEORGIE A JIŽNÍ SANDWICHOVY OSTROVY

4 POUNDS

JIŽNÍ KOREA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

JORDÁNSKO

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSLÁVIE

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

KAJMANSKÉ OSTROVY

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZACHSTÁN

100 TENGE

KEŇA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KIRIBATI

150 DOLLARS

KOLUMBIE

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

KONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KOSTARIKA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

KUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

KYPR

50 POUNDS

LESOTHO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LIBÉRIE

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LICHTENŠTEJNSKO

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LITVA

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LOTYŠSKO

5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)

5 EURO („Zelta atslēdziņa“)

20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)

75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)

1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)

1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)

1 LATS („Zelta ābele“)

5 LATI („Pieclatnieks“)

10 LATU („Gafelšoneris ‚Julia Maria‘“)

10 LATU („Zelta vēsture“)

20 LATU („Latvijas monēta“)

100 LATU apgrozības monēta

LUCEMBURSKO

175 EURO CENT

2,5 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

MACAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MAĎARSKO

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

MALAJSIE

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALAWI

250 KWACHA

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MARSHALLOVY OSTROVY

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURICIUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEXIKO

1 /20 ONZA

1 /10 ONZA

1 /4 ONZA

1 /2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MONAKO

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLSKO

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NĚMECKO

1 DM

50 EURO

100 EURO

NEPÁL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIKARAGUA

50 CORDOBAS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NIZOZEMSKÉ ANTILY

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

NIZOZEMSKO

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

NORSKO

20 KRONER

1 500 KRONER

NOVÝ ZÉLAND

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1 /20 ounce

3,11 grammes/ 1 /10 ounce

7,77 grammes/ 1 /4 ounce

15,56 grammes/ 1 /2 ounce

OMÁN

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1 /4 OMANI RIAL

1 /2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

OSTROV MAN

1 /20 ANGEL

1 /10 ANGEL

1 /4 ANGEL

1 /2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1 /25 CROWN

1 /10 CROWN

1 /5 CROWN

1 /2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1 /2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

OSTROVY SEVERNÍ MARIANY

5 DOLLARS

OSTROVY TURKS A CAICOS

100 CROWNS

PÁKISTÁN

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA-NOVÁ GUINEA

100 KINA

PERU

1 /5 LIBRA

1 /2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POBŘEŽÍ SLONOVINY

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

POLSKO

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(výjimka: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 “)

200 ZŁOTYCH

(výjimka: 200 ZŁOTYCH „100 -lecie Politechniki Warszawskiej“)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PORTUGALSKO

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

RAKOUSKO

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1 /25 oz „Philharmoniker“)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

RHODESIE

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

ROVNÍKOVÁ GUINEA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

RUMUNSKO

20 LEI (z roku 1 883 )

RUSKO

1 TSERVONETS (rok ražby 1 975 )

7,5 ROUBLES (rok ražby 1 897 )

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

RWANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

SAN MARINO

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAÚDSKÁ ARÁBIE

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SEYCHELY

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SIERRA LEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1 /4 GOLDE

1 /2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPUR

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

100 EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVINSKO

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMÁLSKO

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

(1 /3 GUINEA)

(1 /2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1 /2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

SRBSKO

10 DINARA

20 DINARA

SÚDÁN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SURINAM

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVATÁ HELENA

1 /16 GUINEA

1 /8 GUINEA

1 /4 GUINEA

1 /2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1 /16 SOVEREIGN

1 /8 SOVEREIGN

1 /4 SOVEREIGN

1 /2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

SVAZIJSKO

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

SÝRIE

(1 /2 POUND)

(1 POUND)

ŠALOMOUNOVY OSTROVY

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

ŠPANĚLSKO

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

ŠVÉDSKO

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

ŠVÝCARSKO

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

TANZANIE

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

THAJSKO

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1 /2 HAU

1 HAU

5 HAU

1 /4 KOULA

1 /2 KOULA

1 KOULA

TRISTAN DA CUNHA

1 /16 GUINEA

1 /8 GUINEA

1 /4 GUINEA

1 /2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1 /16 SOVEREIGN

1 /8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TUNISKO

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURECKO

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1 /2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TUVALU

50 DOLLARS

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

URUGUAY

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

USA

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

VATIKÁN

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

VENEZUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

VÝCHODOKARIBSKÉ STÁTY

1 DOLLAR

2,50 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

ZAIR

100 ZAIRES

ZAMBIE

250 KWACHA

500 KWACHA

ZÁPADNÍ SAMOA

50 TALA

100 TALA

---

(1)  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/33

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV)

(Text s významem pro EHP)

(2021/C 446/07)

1.

Oznámení se týká těchto podniků:

| — | Sky Limited („Sky“, Spojené království), kontrolovaného podnikem Comcast Corporation (Spojené státy), |
| --- | --- |

—

Sky Limited („Sky“, Spojené království), kontrolovaného podnikem Comcast Corporation (Spojené státy),

| — | ViacomCBS Inc. („ViacomCBS“, Spojemné státy), kontrolovaného podnikem National Amusements Inc. (Spojené státy), a |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. („ViacomCBS“, Spojemné státy), kontrolovaného podnikem National Amusements Inc. (Spojené státy), a

| — | společného podniku („JV“, Spojené království). |
| --- | --- |

—

společného podniku („JV“, Spojené království).

Podniky Sky a ViacomCBS získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a čl. 3 odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad nově založeným společným podnikem. Spojení se uskutečňuje nákupem podílů v nově založené společnosti představující společný podnik.

2.

| — | podniku Sky: holdingová společnost, jejíž dceřiné společnosti působí v celém hodnotovém řetězci audiovizuálních služeb, převážně ve Spojeném království, Irsku, Německu, Rakousku a Itálii. Podnik Sky je v konečném důsledku vlastněn podnikem Comcast Corporation („Comcast“), globální mediální, technologickou a zábavní společností. Společnost Comcast je v Evropě přítomna téměř výhradně prostřednictvím podniků Sky a NBCUniversal („NBCU“), mediální a zábavní společnosti působící v odvětví audiovizuálních služeb, jakož i v odvětví domácí zábavy prostřednictvím distribuce disků DVD, Blu-ray a hudebních disků přímo spotřebitelům, |
| --- | --- |

—

podniku Sky: holdingová společnost, jejíž dceřiné společnosti působí v celém hodnotovém řetězci audiovizuálních služeb, převážně ve Spojeném království, Irsku, Německu, Rakousku a Itálii. Podnik Sky je v konečném důsledku vlastněn podnikem Comcast Corporation („Comcast“), globální mediální, technologickou a zábavní společností. Společnost Comcast je v Evropě přítomna téměř výhradně prostřednictvím podniků Sky a NBCUniversal („NBCU“), mediální a zábavní společnosti působící v odvětví audiovizuálních služeb, jakož i v odvětví domácí zábavy prostřednictvím distribuce disků DVD, Blu-ray a hudebních disků přímo spotřebitelům,

| — | podniku ViacomCBS: globální mediální a zábavní společnost, která vytváří prémiový obsah a zprostředkovává zážitky publiku po celém světě. Portfolio podniku ViacomCBS je v současné době rozděleno do tří segmentů: televizní zábava, kabelová televize a filmová zábava. Podnik ViacomCBS je kontrolován podnikem National Amusements Inc. a |
| --- | --- |

—

podniku ViacomCBS: globální mediální a zábavní společnost, která vytváří prémiový obsah a zprostředkovává zážitky publiku po celém světě. Portfolio podniku ViacomCBS je v současné době rozděleno do tří segmentů: televizní zábava, kabelová televize a filmová zábava. Podnik ViacomCBS je kontrolován podnikem National Amusements Inc. a

| — | společného podniku JV: společný podnik nově založený za účelem i) zřízení a provozování předplacené služby streamingového videa na vyžádání distribuované přímo spotřebitelům v podobě služby „over-the-top“ (tj. poskytované přes internet) a prostřednictvím platforem třetích stran a připojených zařízení s audiovizuálním obsahem, jakož i ii) velkoobchodního prodeje některých lineárních placených televizních kanálů společností ViacomCBS a NBCU prostřednictvím multikanálových distributorů videoprogramů třetích stran ve 22 evropských zemích, včetně těchto zemí EHP: Bulharska, České republiky, Chorvatska, Dánska, Finska, Maďarska, Nizozemska, Norska, Polska, Portugalska, Rumunska, Slovenska, Slovinska, Španělska a Švédska. |
| --- | --- |

—

společného podniku JV: společný podnik nově založený za účelem i) zřízení a provozování předplacené služby streamingového videa na vyžádání distribuované přímo spotřebitelům v podobě služby „over-the-top“ (tj. poskytované přes internet) a prostřednictvím platforem třetích stran a připojených zařízení s audiovizuálním obsahem, jakož i ii) velkoobchodního prodeje některých lineárních placených televizních kanálů společností ViacomCBS a NBCU prostřednictvím multikanálových distributorů videoprogramů třetích stran ve 22 evropských zemích, včetně těchto zemí EHP: Bulharska, České republiky, Chorvatska, Dánska, Finska, Maďarska, Nizozemska, Norska, Polska, Portugalska, Rumunska, Slovenska, Slovinska, Španělska a Švédska.

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

---

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/35

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc: M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2021/C 446/08)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Neste Oyj („Neste“, Finsko), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj („Neste“, Finsko),

| — | Ravago S.A. („Ravago“, Lucembursko). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. („Ravago“, Lucembursko).

Toto oznámení se týká získání společné kontroly podniky Neste a Ravago v nově vytvořeném plně funkčním společném podniku ve smyslu čl. 3 odst. 4 nařízení o spojování.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů v nově založené společnosti představující společný podnik.

2.

| — | podniku Neste: působí v oblasti rafinace ropy a jejího uvádění na trh se zaměřením na nízkoemisní a vysoce kvalitní paliva pro dopravu, |
| --- | --- |

—

podniku Neste: působí v oblasti rafinace ropy a jejího uvádění na trh se zaměřením na nízkoemisní a vysoce kvalitní paliva pro dopravu,

| — | podniku Ravago: působí v oblasti distribuce plastů, kaučuku a chemických látek a při výrobě recyklovaných/směsných polymerů, |
| --- | --- |

—

podniku Ravago: působí v oblasti distribuce plastů, kaučuku a chemických látek a při výrobě recyklovaných/směsných polymerů,

| — | společného podniku: působí v oblasti výroby a prodeje zkapalněného odpadu z plastů. |
| --- | --- |

—

společného podniku: působí v oblasti výroby a prodeje zkapalněného odpadu z plastů.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/36

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Case M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2021/C 446/09)

1.

Oznámení se týká těchto podniků:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), kontrolovaného podnikem Cummins Inc. („Cummins“, USA), |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), kontrolovaného podnikem Cummins Inc. („Cummins“, USA),

| — | Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, kontrolovaného podnikem China Petrochemical Corporation (Čínská lidová republika), |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, kontrolovaného podnikem China Petrochemical Corporation (Čínská lidová republika),

| — | Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT“, Čínská lidová republika). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT“, Čínská lidová republika).

Podniky Cummins a China Petrochemical Corporation získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad podnikem CEHT.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů v nově založené společnosti představující společný podnik.

2.

| — | podnik Cummins je celosvětově působící americký konstruktér a výrobce vznětových motorů, motorů na alternativní pohon a napájecích systémů, |
| --- | --- |

—

podnik Cummins je celosvětově působící americký konstruktér a výrobce vznětových motorů, motorů na alternativní pohon a napájecích systémů,

| — | čínská skupina China Petrochemical Corporation působí v odvětví ropy a petrochemie a zabývá se průzkumem, rafinací, zpracováním a prodejem zemního plynu, benzinu, petroleje, motorové nafty, petrochemických produktů a souvisejícími službami, |
| --- | --- |

—

čínská skupina China Petrochemical Corporation působí v odvětví ropy a petrochemie a zabývá se průzkumem, rafinací, zpracováním a prodejem zemního plynu, benzinu, petroleje, motorové nafty, petrochemických produktů a souvisejícími službami,

| — | podnik CEHT bude mít sídlo v Číně a bude se podílet na vývoji aplikačního inženýrství, výrobě, testování, prodeji, instalaci a servisu systémů elektrolyzérů pro výrobu vodíku, zejména elektrolyzérů s protonvýměnnou membránou. |
| --- | --- |

—

podnik CEHT bude mít sídlo v Číně a bude se podílet na vývoji aplikačního inženýrství, výrobě, testování, prodeji, instalaci a servisu systémů elektrolyzérů pro výrobu vodíku, zejména elektrolyzérů s protonvýměnnou membránou.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/38

---

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2021/C 446/10)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Nijolės Šakočienės šakotis“

EU č.: PGI-LT-02401 – 20. listopadu 2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Název (názvy) CHZO

„Nijolės Šakočienės šakotis“

2.   Členský stát nebo třetí země

Litva

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 2.3. Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Nijolės Šakočienės šakotis“ je sváteční pečivo ve tvaru vysokého, dutého, komolého kužele s různě velkými špičatými „větvemi“, které se vyrábí ve speciální peci vrstvením těsta speciální dřevěnou naběračkou na rožeň pomalu se otáčející nad rozpáleným ohněm. Celý výrobní postup probíhá v domácích podmínkách tradiční metodou.

Fyzikálně-chemické vlastnosti:

Obsah vlhkosti: 6,4–7,5 %

Obsah tuku: 35,5–38,5 %

Celkový obsah cukru: 25,5–27,5 %

Organoleptické vlastnosti:

Vzhled: „Nijolės Šakočienės šakotis“ má tvar kužele, jehož vnější povrch je nerovnoměrně pokryt „větvemi“ různých tvarů a velikostí, díky čemuž je každý produkt svým vzhledem jedinečný. Uvnitř je po celé délce dutý. Na jeho vnitřním (dutém) povrchu je otisk vlákna a pečicího pergamenu. Velikost výrobků se pohybuje od 30 cm do 60 cm na výšku. Průměr vnitřní dutiny může dosahovat až 20 cm ve spodní části a 10–20 cm v horní části. Vnější průměr závisí na výšce výrobku, množství naneseného těsta a délce vytvořených „větví“. Ve spodní části může být až 40 cm, v horní části až 20 cm.

Hmotnost: v závislosti na výšce dortu a množství použitého těsta může být od 1,0 kg do 6,5 kg. Při slavnostních příležitostech se šakotis na stůl pokládá vcelku; jinak se krájí na kolečka o výšce 5–30 cm a hmotnosti 0,7–3,5 kg nebo na menší kousky.

Barva: žlutohnědá až hnědá v závislosti na teplotě a délce pečení. Vnější povrch je lesklý, spíše světlejší než vnitřní část, „větve“ jsou zbarvené různě. Na řezu se výrobek vyznačuje houbovitou, vrstevnatou vnitřní strukturou, v níž se v nepravidelných kruzích rýsují jednotlivé nestejnoměrné vrstvy různých odstínů.

Vůně: typický pekařský výrobek s výraznou vůní másla a vajec a nádechem kouře.

Chuť: typický pekařský výrobek, přiměřeně sladký a máslový s chutí vajec.

Dochuť: po požití zanechává lehkou tukovou dochuť.

Konzistence: středně hutná, poměrně drobivá, ale při krájení se pečivo nerozpadá ani neláme, není ani křehké, ani křupavé. Snadno a příjemně se žvýká. Po rozžvýkání zůstávají na jazyku jemné částečky.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

| — | máslo s obsahem tuku 82–87 %, |
| --- | --- |

—

máslo s obsahem tuku 82–87 %,

| — | smetana nebo zakysaná smetana s obsahem tuku 30–40 %, |
| --- | --- |

—

smetana nebo zakysaná smetana s obsahem tuku 30–40 %,

| — | slepičí vejce, |
| --- | --- |

—

slepičí vejce,

| — | cukr, |
| --- | --- |

—

cukr,

| — | pšeničná mouka mletá tradičním způsobem pomocí mlýnských kamenů. |
| --- | --- |

—

pšeničná mouka mletá tradičním způsobem pomocí mlýnských kamenů.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny kroky při produkci se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti:

| — | příprava surovin, |
| --- | --- |

—

příprava surovin,

| — | zpracování těsta, |
| --- | --- |

—

zpracování těsta,

| — | příprava náčiní, |
| --- | --- |

—

příprava náčiní,

| — | vytvarování dortu a jeho upečení, |
| --- | --- |

—

vytvarování dortu a jeho upečení,

| — | chlazení dortu. |
| --- | --- |

—

chlazení dortu.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

–

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

–

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Správní hranice obce Skaistgiriai (okres Kėdainiai).

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Název „Nijolės Šakočienės šakotis“ je spojen se zeměpisnou oblastí díky pověsti výrobku, která je založena na zkušenostech místních řemeslných pekařů, kteří tento výrobek pečou.

Lidské činitele dodávající produktu specifické vlastnosti

Jedinečné vlastnosti výrobku „Nijolės Šakočienės šakotis“ byly během dlouhé historie jeho výroby dovedeny k dokonalosti. Ačkoli o způsobu výroby tohoto produktu neexistují žádné písemné záznamy ani návody, což úzce souvisí s oblastí vymezenou v bodě 4, podrobnosti o jeho výrobě a praktické dovednosti k tomu potřebné se předávaly z generace na generaci.

Jedinečnost tohoto dortu vyráběného v této zeměpisné oblasti a jeho specifické vlastnosti jsou výsledkem nabytých znalostí a zkušeností mnoha generací pekařů. Výsledkem je pak pekařský výrobek výjimečné kvality a chuti. Hlavní faktory, které dokládají, jak lidský faktor ovlivňuje chuť a vzhled výrobku, jsou následující:

| 1. | Příprava těsta, která je jednou z hlavních záruk stálé kvality. Při výrobě „Nijolės Šakočienės šakotis“ se postupuje podle jedinečné metody přípravy těsta, která je přísně střežena již více než sto let. |
| --- | --- |

1.

Příprava těsta, která je jednou z hlavních záruk stálé kvality. Při výrobě „Nijolės Šakočienės šakotis“ se postupuje podle jedinečné metody přípravy těsta, která je přísně střežena již více než sto let.

| 2. | Jedinečný způsob výroby „Nijolės Šakočienės šakotis“ – spaření mouky a odpočinutí těsta po dobu, kterou pekař určí na základě svých znalostí a zkušeností. Účelem spaření těsta je částečně narušit škrobová zrna v mouce, aby se při odpočívání těsta usnadnil rozklad škrobu v mouce na dextriny. Díky těmto přeměnám v mouce se při pečení rychleji vytváří lesklá, intenzivně zbarvená kůrka, zvyšuje se pórovitost vnitřní struktury, podporuje se tvorba většího množství aromatických sloučenin a zpomaluje se retrogradace škrobu během skladování, což znamená, že pečivo pomaleji stárne a zůstává déle čerstvé bez nutnosti použití chemických přísad. |
| --- | --- |

2.

Jedinečný způsob výroby „Nijolės Šakočienės šakotis“ – spaření mouky a odpočinutí těsta po dobu, kterou pekař určí na základě svých znalostí a zkušeností. Účelem spaření těsta je částečně narušit škrobová zrna v mouce, aby se při odpočívání těsta usnadnil rozklad škrobu v mouce na dextriny. Díky těmto přeměnám v mouce se při pečení rychleji vytváří lesklá, intenzivně zbarvená kůrka, zvyšuje se pórovitost vnitřní struktury, podporuje se tvorba většího množství aromatických sloučenin a zpomaluje se retrogradace škrobu během skladování, což znamená, že pečivo pomaleji stárne a zůstává déle čerstvé bez nutnosti použití chemických přísad.

| 3. | Mletí pomocí tradičních mlýnských kamenů s pomalu se otáčejícími a pečlivě nastavenými hřídelemi, díky čemuž má výrobek příjemnou strukturu a snadno se žvýká. Po rozžvýkání zůstávají na jazyku jemné částečky. |
| --- | --- |

3.

Mletí pomocí tradičních mlýnských kamenů s pomalu se otáčejícími a pečlivě nastavenými hřídelemi, díky čemuž má výrobek příjemnou strukturu a snadno se žvýká. Po rozžvýkání zůstávají na jazyku jemné částečky.

| 4. | Pečení výrobku na rožni nad horkým ohněm v tradiční speciální peci s řádně regulovaným tahem komína. K této práci jsou zapotřebí zkušenosti a zručnost, protože okolní podmínky a atmosférický tlak mají na tah zásadní vliv. V kamnech se zatápí suchým březovým dřevem, které musí být zbaveno kůry kvůli pryskyřicím, které by při zakouření výrobku ovlivnily jeho organoleptické, fyzikální a chemické vlastnosti. Těsto se na horký, otáčející se rožeň lije ručně pomocí speciální děrované dřevěné naběračky. Na horkém rožni při kontaktu s teplem těsto rychle zpevní a získá křupavou kůrku. Nanáší se v tenkých vrstvách. Tím, že se těsto přidává po všech stranách, se po celém povrchu výrobku vytváří mnoho různých „větví“, a protože se těsto peče po jednotlivých vrstvách, vzniká tak krásný barevný vzor. Je nezbytné neustále kontrolovat oheň, aby měl v různých fázích pečení vždy správnou teplotu. Dalším důležitým úkolem je sledovat rychlost otáčení rožně a upravovat ji tak, aby se postupným litím těsta ozdobné „větve“ dortu rozrůstaly. Dlouholeté zkušenosti výrobců a dovednosti a zručnost pekařů pomáhají zachovat nejen specifickou chuť výrobku, ale také jeho výjimečně působivý vzhled spočívající v rozmístění „větví“, celkovém provedení a barevnosti. Díky tomu má každý „Nijolės Šakočienės šakotis“ jedinečný vzhled. Jiní výrobci pečou své výrobky v moderních elektrických troubách, používají náhražky surovin, zvýrazňovače chuti a vůně a barviva. Při tradiční výrobě „Nijolės Šakočienės šakotis“ se žádné náhražky, zvýrazňovače chuti a vůně ani barviva nepoužívají. |
| --- | --- |

4.

Pečení výrobku na rožni nad horkým ohněm v tradiční speciální peci s řádně regulovaným tahem komína. K této práci jsou zapotřebí zkušenosti a zručnost, protože okolní podmínky a atmosférický tlak mají na tah zásadní vliv. V kamnech se zatápí suchým březovým dřevem, které musí být zbaveno kůry kvůli pryskyřicím, které by při zakouření výrobku ovlivnily jeho organoleptické, fyzikální a chemické vlastnosti. Těsto se na horký, otáčející se rožeň lije ručně pomocí speciální děrované dřevěné naběračky. Na horkém rožni při kontaktu s teplem těsto rychle zpevní a získá křupavou kůrku. Nanáší se v tenkých vrstvách. Tím, že se těsto přidává po všech stranách, se po celém povrchu výrobku vytváří mnoho různých „větví“, a protože se těsto peče po jednotlivých vrstvách, vzniká tak krásný barevný vzor. Je nezbytné neustále kontrolovat oheň, aby měl v různých fázích pečení vždy správnou teplotu. Dalším důležitým úkolem je sledovat rychlost otáčení rožně a upravovat ji tak, aby se postupným litím těsta ozdobné „větve“ dortu rozrůstaly. Dlouholeté zkušenosti výrobců a dovednosti a zručnost pekařů pomáhají zachovat nejen specifickou chuť výrobku, ale také jeho výjimečně působivý vzhled spočívající v rozmístění „větví“, celkovém provedení a barevnosti. Díky tomu má každý „Nijolės Šakočienės šakotis“ jedinečný vzhled. Jiní výrobci pečou své výrobky v moderních elektrických troubách, používají náhražky surovin, zvýrazňovače chuti a vůně a barviva. Při tradiční výrobě „Nijolės Šakočienės šakotis“ se žádné náhražky, zvýrazňovače chuti a vůně ani barviva nepoužívají.

Celý výrobní proces probíhá pouze za použití tradičních a přírodních surovin, které jsou rozhodující jak pro organoleptické vlastnosti výrobku, tak i pro jeho fyzikální a chemické vlastnosti.

Pověst výrobku daná zeměpisnou oblastí

V Litvě se stromové dorty začaly péct na konci 19. století, a to nejprve v klášterech. Přestože kláštery držely recepty ve velké tajnosti, na počátku 20. století se tento kulinářský nápad rozšířil, zprvu na panstvích a farách, později je začaly péct i zkušené hospodyňky. Příprava této slavnostní pochoutky byla vyhrazena pro opravdu výjimečné příležitosti.

Recept na „Nijolės Šakočienės šakotis“ získala prababička dnešních pekařů tohoto dortu od hospodyně z fary farního kostela. V průběhu let byl produkt doveden k dokonalosti, přičemž získal řadu specifických vlastností, a dodnes se v souvislosti s „Nijolės Šakočienės šakotis“ udržují pevné domácí tradice, které neovlivnilo ani rychlé rozšíření průmyslové výroby stromových dortů koncem 20. století.

Ve vymezené zeměpisné oblasti se s výrobou „Nijolės Šakočienės šakotis“ pojí profesionální a řemeslné zkušenosti, které se dodnes předávají z generace na generaci. Do roku 1997 se „Nijolės Šakočienės šakotis“ vyráběl a prodával pouze na objednávku. Koncem 20. století byly vytvořeny podmínky pro maloobchodní výrobu a v roce 1997 byl prodej výrobku „Nijolės Šakočienės šakotis“ zahájen. Svědčí o tom původní etikety a specifické popisky na obalech, které se dochovaly.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ je sváteční výrobek, který si oblíbili spotřebitelé i mimo hranice oblasti vymezené v bodě 4.

Potomci původních pekařů tohoto výrobku vyrábějí „Nijolės Šakočienės šakotis“ ve vymezené zeměpisné oblasti již sto let stejnou tradiční metodou. Díky tomu se zachovávají specifické vlastnosti tohoto jedinečného výrobku i důvěra spotřebitelů. Tato důvěra byla oceněna v roce 2008, kdy VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas (Státní fond kulinářského dědictví) udělil výrobku „Nijolės Šakočienės šakotis“ certifikát kulinářského dědictví, který potvrzuje, že se vyrábí z tradičních surovin podle autentické receptury a na základě tradičních postupů. Certifikát výrobku národního dědictví, který od roku 2009 uděluje litevské ministerstvo zemědělství, prokazuje, že „Nijolės Šakočienės šakotis“ je starobylý tradiční výrobek, který je z hlediska svých vlastností, složení a způsobu výroby autentický. Tento výrobek vyrábějí a předkládají k certifikaci výrobci produktu státního dědictví „Nijolės Šakočienės šakotis“, kteří jsou národními mistry a mistryněmi řemesla.

Spotřebitelé obzvláště oceňují produkty „Nijolės Šakočienės šakotis“ vyrobené ve vesnici Skaistgiriai, očekávají od nich nejvyšší kvalitu a přisuzují jim specifické vlastnosti. Ze spotřebitelských průzkumů provedených v letech 2010–2016 vyplynulo, že více než 90 % spotřebitelů dorty „Nijolės Šakočienės šakotis“ vyráběné ve vesnici Skaistgiriai zná, v obchodech je vyhledává, oceňuje jejich pravost a vysokou kvalitu a rádo si je odváží jako dárek nebo suvenýr při cestách do zahraničí (spotřebitelské průzkumy provedené v letech 2010, 2012, 2014 a 2016 Státním fondem kulinářského dědictví).

Vzhledem k tomu, že se „Nijolės Šakočienės šakotis“ vyrábí starými postupy, byl oceněn jako výrobek, který přispívá k propagaci litevského kulturního dědictví. Pověst a rozpoznatelnost tohoto výrobku jsou výsledkem různých typů vzdělávacích činností.

Návštěvníci i znalci tradičních pokrmů se do vesnice Skaistgiriai vydávají, aby zde „Nijolės Šakočienės šakotis“ ochutnali, zjistili, jak se tato větvemi zdobená pochoutka vyrábí a jaké tradiční náčiní a suroviny se při výrobě používají, poučili se o procesu výroby šakotisu a udržování pekařských tradic, tradičním vybavení a zvycích a sami si výrobu tohoto jedinečného pečiva vyzkoušeli. Nepřijíždějí sem pouze z Litvy, ale také ze Spojeného království, Irska, Norska, Švédska, Spojených států, Německa, Itálie, Izraele, Chorvatska, Polska, Nizozemska, Japonska, Číny, Turecka, Rumunska, Ruska a dalších zemí. Návštěvníci ze zahraničí si „Nijolės Šakočienės šakotis“ odvážejí jako suvenýr. Jedná se o skvělý suvenýr, který nejenže je chutným a krásným pekařským výrobkem, ale také dlouho vydrží.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ byl také představen na výstavách a veletrzích v zahraničí: ve Velké Británii, Irsku, Německu a Rusku. Na řadě akcí v Polsku (varšavské vánoční trhy 2009–2016, lublinské veletrhy Jogaila 2010–2016, gdaňské festivaly „Vilnius v Gdaňsku“ 2009–2016, štětínské slavnosti 2010 a 2011, bialystocké svatojánské slavnosti 2012–2014, vratislavský festival jídla 2011 a další) se osvědčily různé vzdělávací programy a předváděcí akce, které přitahují velký počet návštěvníků a získávají pozornost médií.

V Litvě se výrobci „Nijolės Šakočienės šakotis“ pravidelně účastní mezinárodní výstavy Agrobalt, dalších veletrhů, dnů řemesel, akcí u příležitosti státních svátků, lidových slavností a různých dalších veletrhů a získávají na nich ocenění.

Představení výrobku „Nijolės Šakočienės šakotis“ doma i v zahraničí a ukázky výroby tohoto oblíbeného pokrmu přitahují nejen milovníky sladkého, ale i ostatní návštěvníky festivalů a akcí, kteří si tak mohou na vlastní kůži otestovat své dovednosti, občas i pod dohledem médií.

Jako produkt typický pro tento region se „Nijolės Šakočienės šakotis“ dostává do povědomí turistů pomocí reklam, reklamních spotů a kuchařských publikací.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ se také jako součást litevského kulinářského dědictví nabízí oficiálním zahraničním návštěvám.

Dobré jméno, věhlas, pověst a oblibu výrobku „Nijolės Šakočienės šakotis“ dokládají následující ocenění: diplom „Nejlepší tradiční šakotis 2009“, který mu v roce 2009 udělil Státní fond kulinářského dědictví; v roce 2009 obdržel na veletrhu Kaziukas (sv. Kazimír) v irském Dublinu uznání od Litevské agentury pro regulaci trhu se zemědělskými a potravinářskými produkty za propagaci národního kulinářského dědictví a ochranu a zachování tradic; v roce 2010 získal produkt „Nijolės Šakočienės šakotis“ zlatou medaili na mezinárodním veletrhu AgroBalt; v roce 2010 byla pekařka, která peče „Nijolės Šakočienės šakotis“, vyhlášena nejlepší řemeslnicí na veletrhu Kaziukas 2010 a v roce 2011 byla ministerstvem zemědělství vyhlášena nejlepší tradiční řemeslnicí roku; v roce 2012 udělilo ministerstvo zemědělství pekaři tohoto výrobku titul „Mistr tradičních řemesel“; diplom za „Nejlepšího řemeslníka veletrhu Jogaila 2012“ (Polsko) v kategorii „Nejlepší regionální pokrm a propagace regionálních kulinářských tradic“ z roku 2012; diplom za „Předávání, udržování a propagaci autentických místních tradic litevského kulinářského dědictví“ v soutěži pořádané Státním fondem kulinářského dědictví v roce 2012; děkovný dopis od ministerstva zemědělství za propagaci národního dědictví při přípravě tradičního litevského šakotisu z roku 2014; v roce 2014 získal výrobek „Nijolės Šakočienės šakotis“ medaili na výstavě „Made in Lithuania 2014“ a také diplom etnokulturního centra v Klaipėdě z roku 2017 „za výrobu autentického šakotisu a propagaci tradic“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 446/43

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2021/C 446/11)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU / CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„TROTE DEL TRENTINO“

EU č.: PGI-IT-0965-AM02 – 18. září 2020

CHZO (X) CHOP ( )

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Adresa: Via Galileo Galilei, 43 – 38015 Lavis (TN)

E-mail: consorziotroteigp@legalmail.it

Sdružení „Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP“ [sdružení na ochranu CHZO „Trote del Trentino“] je oprávněno k podání žádosti o změnu podle čl. 13 odst. 1 vyhlášky italského Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví č. 12511 ze dne 14. října 2013.

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

| ☐ | Název produktu |
| --- | --- |

☐

Název produktu

| ☐ | Popis produktu |
| --- | --- |

☐

Popis produktu

| ☐ | Zeměpisná oblast |
| --- | --- |

☐

Zeměpisná oblast

| ☐ | Důkaz původu |
| --- | --- |

☐

Důkaz původu

| ☒ | Metoda produkce |
| --- | --- |

☒

Metoda produkce

| ☒ | Souvislost |
| --- | --- |

☒

Souvislost

| ☐ | Označování |
| --- | --- |

☐

Označování

| ☐ | Vnitrostátní požadavky |
| --- | --- |

☐

Vnitrostátní požadavky

| ☒ | Jiná [balení] |
| --- | --- |

☒

Jiná [balení]

4.   Druh změny (změn)

| ☒ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

| ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna (změny):

Ustanovení čl. 5 odst. 2 – Chov ryb

Bylo rozhodnuto, že v nádržích lze použít keramickou vyzdívku, neboť její vlastnosti se jen nepatrně liší od vlastností betonu a v některých případech mohou usnadnit čištění nádrží. Použití keramické vyzdívky nevede k nežádoucím změnám chovatelských postupů ani organoleptických vlastností chovaných pstruhů. V důsledku toho věta:

Nádrže, v nichž se chovají plůdky a dospělé ryby, musí být celé postaveny z betonu nebo z hlíny a betonu nebo mít stěny z betonu a dno z hlíny nebo ze skleněného vlákna či oceli a musí být uspořádány v řadách nebo paralelně tak, aby se maximalizovala reoxygenace.

byla změněna takto:

Nádrže, v nichž se chovají plůdky a dospělé ryby, musí být celé postaveny z betonu nebo z hlíny a betonu nebo mít stěny z betonu a dno z hlíny nebo ze skleněného vlákna, oceli či keramiky a musí být uspořádány v řadách nebo paralelně tak, aby se maximalizovala reoxygenace.

Vzhledem k významným změnám, jimiž oblast chovu prochází v důsledku globálního oteplování a souvisejících změn v úrovních sněhových a dešťových srážek, již teploty uvedené ve specifikaci produktu u vody, ve které jsou ryby chovány, nejsou charakteristické pro vlastní fyzické prostředí, v němž jsou pstruží farmy v Trentinu nyní provozovány. Je proto nezbytné hodnoty teploty vody přitékající do nádrží v zimních měsících (průměrná teplota od listopadu do března) zvýšit z 10 °C na 12 °C, což vysvětluje ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. a), podle něhož průměrná teplota v měsících od listopadu do března nesmí překročit 12 °C.

Tato změna tedy vyžaduje úpravu článku 6 specifikace produktu, konkrétně změnu teploty vody z 10 °C na 12 °C. Tato změna se rovněž vztahuje na bod 5 jednotného dokumentu zveřejněného v Úř. věst. C 255 dne 4. srpna 2015.

Byly změněny údaje o počtu denních výměn vody a související intenzitě chovu v nádržích. Vzhledem k vynikajícímu stavu používané vody bylo cílem zabránit případným suchům či nedostatkům vody, včetně těch dočasných, které nutí chovná zařízení s více než 10 výměnami denně a povolenou intenzitou chovu 40 kg/m3 tuto intenzitu rychle snížit na 30 kg/m3, když počet výměn klesne pod 10 denně. Vzhledem k tomu, že nedojde k oslabení charakteristických vlastností CHZO, pokládalo se za vhodné vložit do tabulky další řádek, který hospodářským subjektům s více než 8 výměnami denně umožní intenzitu chovu až 35 kg/m3. Tím se v krátkodobém horizontu usnadní zvládání případných nedostatků vody. V důsledku toho tabulka:

| Počet denních výměn vody | Maximální intenzita chovu (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 až 6 | 25 |
| 6 až 10 | 30 |
| Více než 10 | 40 |

Počet denních výměn vody

Maximální intenzita chovu (kg/m3)

2 až 6

25

6 až 10

30

Více než 10

40

byla změněna takto:

| Počet denních výměn vody | Maximální intenzita chovu (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 až 6 | 25 |
| 6 až 8 | 30 |
| 8 až 10 | 35 |
| Více než 10 | 40 |

Počet denních výměn vody

Maximální intenzita chovu (kg/m3)

2 až 6

25

6 až 8

30

8 až 10

35

Více než 10

40

Seznam povolených surovin – který zahrnoval obiloviny, obilí, produkty a vedlejší produkty z nich, včetně bílkovinných koncentrátů; olejniny, produkty a vedlejší produkty z nich, včetně bílkovinných koncentrátů a olejů; semena luštěnin, produkty a vedlejší produkty z nich, včetně bílkovinných koncentrátů; bramborovou moučku, její produkty a vedlejší produkty, včetně bílkovinných koncentrátů; produkty a vedlejší produkty pocházející z ryb a/nebo korýšů, včetně olejů; moučku z mořských řas a její deriváty; produkty na bázi krve zvířat, kromě přežvýkavců, a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z nepřežvýkavců a krmných směsí obsahujících tyto bílkoviny – byl nahrazen ustanovením zakazujícím používání těchto surovin:

| — | surový kukuřičný olej, |
| --- | --- |

—

surový kukuřičný olej,

| — | kukuřičný lepek, |
| --- | --- |

—

kukuřičný lepek,

| — | arašídové pokrutiny nebo moučku, |
| --- | --- |

—

arašídové pokrutiny nebo moučku,

| — | hořčičná semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním, |
| --- | --- |

—

hořčičná semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním,

| — | sezamová semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním. |
| --- | --- |

—

sezamová semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním.

Tato změna objasňuje zákaz používání určitých surovin, které by mohly negativně ovlivnit barvu nebo chuť produktu. Změna se rovněž vztahuje na bod 3.3 jednotného dokumentu. Znění uvedené ve specifikaci produktu a v jednotném dokumentu:

Ke zlepšení a zvýraznění typické jakosti masa s CHZO „Trote del Trentino“ je povoleno použití těchto surovin:

| 1) | obilovin, obilí, produktů a vedlejších produktů z nich, včetně bílkovinných koncentrátů; |
| --- | --- |

1)

obilovin, obilí, produktů a vedlejších produktů z nich, včetně bílkovinných koncentrátů;

| 2) | olejnin, produktů a vedlejších produktů z nich, včetně bílkovinných koncentrátů a olejů; |
| --- | --- |

2)

olejnin, produktů a vedlejších produktů z nich, včetně bílkovinných koncentrátů a olejů;

| 3) | semen luštěnin, produktů a vedlejších produktů z nich, včetně bílkovinných koncentrátů; |
| --- | --- |

3)

semen luštěnin, produktů a vedlejších produktů z nich, včetně bílkovinných koncentrátů;

| 4) | bramborové moučky, jejích produktů a vedlejších produktů, včetně bílkovinných koncentrátů; |
| --- | --- |

4)

bramborové moučky, jejích produktů a vedlejších produktů, včetně bílkovinných koncentrátů;

| 5) | produktů a vedlejších produktů pocházejících z ryb a/nebo korýšů, včetně olejů; |
| --- | --- |

5)

produktů a vedlejších produktů pocházejících z ryb a/nebo korýšů, včetně olejů;

| 6) | moučky z mořských řas a jejích derivátů; |
| --- | --- |

6)

moučky z mořských řas a jejích derivátů;

| 7) | produktů na bázi krve zvířat, kromě přežvýkavců. |
| --- | --- |

7)

produktů na bázi krve zvířat, kromě přežvýkavců.

Připouští se rovněž používat zpracované živočišné bílkoviny pocházející z nepřežvýkavců a krmné směsi obsahující tyto bílkoviny.

bylo přeformulováno takto:

Kromě toho je zakázáno používat tyto suroviny:

| — | surový kukuřičný olej, |
| --- | --- |

—

surový kukuřičný olej,

| — | kukuřičný lepek, |
| --- | --- |

—

kukuřičný lepek,

| — | arašídové pokrutiny nebo moučku, |
| --- | --- |

—

arašídové pokrutiny nebo moučku,

| — | hořčičná semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním, |
| --- | --- |

—

hořčičná semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním,

| — | sezamová semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním. |
| --- | --- |

—

sezamová semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním.

Byla jasněji formulována lhůta pro vysazení krmiva, která již neodkazuje na poslední den krmení, ale na přerušení výkrmné dávky. Bylo rovněž rozhodnuto, že i v období po vysazení výkrmné dávky bude rybám podávána udržovací krmná dávka za předpokladu, že jejich střevní trakt bude v době usmrcení prázdný.

Cílem této změny je jasně formulovat pravidla krmení ryb tak, aby se zajistilo, že i při dodržení dobrých životních podmínek ryb nebude v jejich střevním traktu v okamžiku usmrcení žádný nestrávený materiál. Pokládalo se tedy za nezbytné upřesnit, že se lhůta pro vysazení krmiva vztahuje na výkrmnou dávku. Bylo zjištěno, že za určitých okolností vedly strukturální důvody k přerušení výkrmné dávky v celé nádrži ryb, jejichž usmrcení bylo naplánováno až za několik dní, takže některé ryby mohly zůstat bez krmiva až 15 nebo 20 dní. Takto významný nedostatek krmiva nemůže být v úplném souladu s pravidly upravujícími dobré životní podmínky ryb, a navíc může vést ke ztrátě svalové pevnosti, a tedy i charakteristických vlastností CHZO, zejména v létě. V souladu s tím byl zaveden specifický odkaz na přerušení výkrmné dávky a bylo upřesněno, že v případě potřeby může být rybám podávána udržovací krmná dávka za předpokladu, že bude splněn požadavek na nepřítomnost nestráveného materiálu ve střevním traktu.

Věta ve specifikaci produktu:

Před odesláním dospělých ryb ke zpracování musí být dodrženy tyto lhůty pro vysazení krmiva, které závisejí na teplotě vody a počítají se ode dne následujícího po posledním dni krmení:

byla změněna takto:

Před odesláním dospělých ryb ke zpracování musí být dodrženy tyto lhůty pro přerušení výkrmné dávky, které závisejí na teplotě vody a počítají se ode dne následujícího po posledním dni krmení:

a byl doplněn nový odstavec, který zní:

V zájmu zachování vysoké úrovně dobrých životních podmínek ryb lze rybám v období po vysazení výkrmné dávky podávat udržovací krmnou dávku za předpokladu, že jejich střevní trakt bude v době usmrcení prázdný.

Ustanovení čl. 5 odst. 4 – Balení

Odstavec:

Zpracovaný produkt se musí prodávat na polystyrénových táccích obalených fólií, v polystyrénových krabicích obalených fólií, ve vakuovém balení nebo v ochranné atmosféře.

byl změněn takto:

Konečný produkt se musí prodávat na táccích obalených fólií, v polystyrenových krabicích obalených fólií nebo naplněných ledem, v plastových krabicích obalených fólií nebo naplněných ledem, ve standardních vakuových baleních či jiných vakuových bednách nebo v baleních s upravenou atmosférou (MAP).

a věta:

Ryby, které se prodávají vcelku a/nebo vykuchané, musí vážit minimálně 200 g.

byla doplněna takto:

Ryby, které se prodávají vcelku nebo vykuchané, musí mít před usmrcením hmotnost minimálně 200 g.

Aby se vyhovělo požadavkům velkých maloobchodníků, byl odstraněn odkaz na materiál, z něhož jsou vyrobeny tácky, a bylo tak možné produkt balit na táccích vyrobených z jakéhokoli materiálu vhodného pro použití stanovené v platných právních předpisech. Byla rovněž doplněna interpretační vysvětlivka týkající se používání ledu a možnosti používat opakovaně použitelné plastové krabice za účelem snížení spotřeby plastů a jiné typy vakuového balení než standardní vakuové obaly. Závěrem bylo upřesněno, že minimální hmotnost ryb, které se prodávají vcelku nebo vykuchané, se vztahuje na hmotnost před usmrcením.

Tato změna se vztahuje na bod 3.5 jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Trote del Trentino“

EU č.: PGI-IT-0965-AM02 – 18. září 2020

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Název (názvy) [(CHOP či CHZO)]

„Trote del Trentino“

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu (podle přílohy XI)

Třída 1.7 Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Chráněné zeměpisné označení „Trote del Trentino“ se uděluje lososovitým rybám chovaným v produkční oblasti uvedené v bodě 4, jež patří k druhu pstruh duhový – Oncorhynchus mykiss (Walbaum). Pstruzi určení ke spotřebě musí mít tyto vlastnosti: zelenkavý hřbet s růžovým pruhem po obou stranách, bělavé břicho a černé skvrnky na těle, hřbetních ploutvích a ocasní ploutvi. Kondiční faktor nesmí překročit hodnotu 1,25 v případě ryb o hmotnosti do 500 gramů nebo hodnotu 1,35 v případě ryb o hmotnosti nad 500 gramů. Celkový obsah tuků v mase nesmí být vyšší než 6 %. Maso je bílé nebo lososově růžové, pevné, jemné a libové s lahodnou rybí chutí a jemnou vůní čerstvé vody bez pachuti bahna. Všechny vedlejší příchuti v produktu musí být omezeny, přičemž obsah geosminu musí být nižší než 0,9 μg/kg a pro pevnost svalu musí být charakteristická úroveň maximální síly v tlaku, která je rovna 4 N nebo je vyšší.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmné dávky musí splňovat požadavky stanovené s ohledem na tradici a musí se podávat přesně a důsledně. Z tohoto důvodu nesmí použité krmivo obsahovat geneticky modifikované suroviny.

Kromě toho je zakázáno používat tyto suroviny:

| — | surový kukuřičný olej, |
| --- | --- |

—

surový kukuřičný olej,

| — | kukuřičný lepek, |
| --- | --- |

—

kukuřičný lepek,

| — | arašídové pokrutiny nebo moučku, |
| --- | --- |

—

arašídové pokrutiny nebo moučku,

| — | hořčičná semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním, |
| --- | --- |

—

hořčičná semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním,

| — | sezamová semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním. |
| --- | --- |

—

sezamová semena a bílkovinné produkty získané jejich zpracováním.

Složení podávané krmné dávky musí odpovídat potřebám ryb během různých fází chovného cyklu v souladu s cíli specifikace produktu.

Povoleny jsou všechny doplňkové látky používané k výživě ryb a vymezené platnými právními předpisy. Narůžovělé barvy se musí dosáhnout především použitím karotenového pigmentu astaxantinu nebo karotenoidů přírodního původu.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti

Fáze chovu, které zahrnují stadium váčkového plůdku, plůdku a dospělého pstruha, jakož i usmrcení, musí proběhnout v oblasti uvedené v bodě 4.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Konečný produkt se musí prodávat na táccích obalených fólií, v polystyrenových krabicích obalených fólií nebo naplněných ledem, v plastových krabicích obalených fólií nebo naplněných ledem, ve standardních vakuových baleních či jiných vakuových bednách nebo v baleních s upravenou atmosférou (MAP).

Pokud jde o typy produktu, pstruh se prodává jako čerstvý produkt: celý, vykuchaný, porcovaný nebo nakrájený na plátky. Ryby, které se prodávají vcelku nebo vykuchané, musí mít před usmrcením hmotnost minimálně 200 g. Ryby, které se prodávají porcované nebo nakrájené na plátky, musí vážit minimálně 90 g.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Na každém balení/bedně musí být uveden výraz „Indicazione Geografica Protetta“ [„chráněné zeměpisné označení“] nebo zkratka „IGP“ [„CHZO“], a to čitelným a nesmazatelným písmem, které se zřetelně odlišuje od ostatního textu.

Uvedený výraz nebo zkratka musí být přeloženy do jazyka země, v níž je produkt prodáván. Je zakázáno doplňovat jakékoli jiné označení, které není výslovně stanoveno.

Na každém balení/bedně musí být na etiketě nebo na obalu viditelně uvedeno následující logo. Logo může být případně vytištěno v odstínech šedé barvy.

Image 1

Na etiketě nebo na každém jednotlivém obalu musí být uveden i evropský symbol CHZO. Etiketa nebo příslušné označení musí obsahovat číslo nebo referenční kód producenta nebo šarže.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce CHZO „Trote del Trentino“ zahrnuje celou autonomní provincii Trentino a obec Bagolino v provincii Brescia. Do této oblasti patří nejdůležitější řeky Trentina a boční údolí kolem jejich přítoků.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Oblast produkce formovalo několik překrývajících se období glaciální a fluviální eroze. Z morfologického hlediska je oblast převážně hornatá a vyznačuje se údolími, která se v různé hloubce prořezávají geologickým substrátem a v dané oblasti tvoří všechna povodí. Podnebí oblasti produkce „Trote del Trentino“ je typicky alpské: vyznačuje se četnými srážkami, v zimních měsících často sněhovými, a nízkými teplotami i v létě. V oblasti se nacházejí trvale zasněžené plochy a ledovce, z nichž pochází veškerá voda používaná k produkci pstruha. Klimatické a hydrogeologické vlastnosti vymezené oblasti, které nelze přenést ani napodobit, tak pstruhům „Trote del Trentino“ dodávají specifické vlastnosti, které je činí výjimečnými. Chemické složení pramenitých vod na území Trentina vykazuje nižší hodnoty stopových prvků (hořčíku, sodíku, draslíku) než evropský průměr, takže tyto vody jsou k chovu pstruhů obzvláště vhodné. Vodní toky, které napájejí pstruží farmy v Trentinu, se vyznačují vysokou biologickou kvalitou a hodnotami rozšířeného biotického indexu (EBI) vyššími než 8, což odpovídá třídě jakosti I nebo II.

Žádost o uznání CHZO „Trote del Trentino“ je oprávněná vzhledem ke skutečnosti, že dotyčný produkt se odlišuje od ostatních produktů stejné kategorie velmi nízkým kondičním faktorem a obsahem tuku. Jeho maso je navíc pevné, jemné a libové s lahodnou rybí chutí a jemnou vůní čerstvé vody bez pachutě bahna, která je pro chovaného pstruha často typická.

Specifické vlastnosti „Trote del Trentino“ se odvíjejí především od vlastností používané vody, jíž je velké množství, neboť stéká z trvale zasněžených ploch a ledovců v dané oblasti a která je výrazně okysličená a má dobré chemické, fyzikální a biologické složení a nízkou teplotu, jež se v období od listopadu do března většinou drží pod úrovní 12 °C.

Vody jsou studené a mají nízký obsah živin. To vede k pomalému růstu, který sice snižuje objem produkce, ale zároveň zlepšuje jakostní vlastnosti masa, jako je nízký kondiční faktor a obsah tuku. Většina pstružích farem v Trentinu využívá díky hojnému přísunu vody a svažitému terénu rozdílných úrovní mezi jednotlivými nádržemi, což umožňuje přirozenou reoxygenaci vody. Kvalitní voda zabraňuje šíření řas a nežádoucích mikroorganismů, jejichž metabolity mají na svědomí nepříjemnou chuť a v neposlední řadě pachuť bahna způsobenou příliš vysokým obsahem geosminu.

Klimatické vlastnosti této oblasti spolu s lidským přínosem odrážejícím se v péči při správě rybích farem pevně spojují „Trote del Trentino“ s danou zeměpisnou oblastí produkce.

Chov „Trote del Trentino“ je velmi starý a vychází z dlouhé tradice, která se časem ustálila. Praxe chovu ryb v nádržích sahá až do 19. století, konkrétně do roku 1879, kdy byla vybudována umělá rybí farma v Torbole, jejímž úkolem bylo šířit postupy chovu ryb a vysadit do veřejných vod váčkový plůdek pstruha. Následovaly první soukromé rybí farmy v Predazzu (1891), Giustinu (1902) a Tione (1926), k nimž po druhé světové válce přibyly mnohé další. V průběhu let si každá z těchto rybích farem udržovala zvláštní populaci generačních ryb, kterou čas od času oživila novými druhy z jiných chovů nebo z volné přírody, čímž jedinečné vlastnosti chovaného produktu přenášela na další generace.

Tato tradice se ustálila v roce 1975 založením sdružení Associazione dei Troticoltori Trentino [Sdružení chovatelů pstruhů v Trentinu], které sehrálo důležitou roli při znovuzavádění chovu pstruhů v oblasti produkce a v pronikání názvu „Trote del Trentino“ do běžného i obchodního jazyka, o čemž svědčí faktury, etikety a propagační materiály.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

Úplné znění specifikace produktu je k dispozici na této internetové stránce:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

nebo

přímo na domovské stránce Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it) kliknutím na „Qualità“ („Jakost“ – na obrazovce vpravo nahoře), dále pak na „Prodotti DOP IGP STG“ („Produkty s CHZO, CHOP, ZTS“ – na obrazovce vlevo) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ („Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU“).

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---