# Eiropas Savienības C 438/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 438 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 28. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 438

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 28. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 438/01 | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Attīstības fonda 2020. gada pārskati | 1 |
| 2021/C 438/02 | ERP ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums | 163 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 438/01

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Attīstības fonda 2020. gada pārskati

1

2021/C 438/02

ERP ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

163

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2020. gada pārskati

(2021/C 438/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

| PĀRSKATU APLIECINĀŠANA | 2 |
| --- | --- |

| EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE | 3 |
| --- | --- |

| EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI | 7 |
| --- | --- |

| EAF FINANŠU PĀRSKATI | 9 |
| --- | --- |

| EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI | 46 |
| --- | --- |

| ES TRASTA FONDA BÊKOU 2020. GADA PĀRSKATI | 47 |
| --- | --- |

| ESTF ĀFRIKAI 2020. GADA PĀRSKATI | 54 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI | 61 |
| --- | --- |

| EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU | 66 |
| --- | --- |

| GADA ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI | 93 |
| --- | --- |

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

Eiropas Attīstības fonda 2020. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas X sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas šo finanšu pārskatu skaidrojumos.

Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 18. pantu.

Esmu saņēmusi visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli.

Grāmatvede

Rosa ALDEA BUSQUETS

2021. gada 22. jūnijā

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1.   PAMATINFORMĀCIJA

PAMATINFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk “ES”) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais nolūks ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie līdzekļi, kas piešķirti attīstības sadarbībai, tiek iegūti no šādiem trīs avotiem:

| — | ES budžets, |
| --- | --- |

—

ES budžets,

| — | Eiropas Attīstības fonds, |
| --- | --- |

—

Eiropas Attīstības fonds,

| — | Eiropas Investīciju banka. |
| --- | --- |

—

Eiropas Investīciju banka.

Eiropas Attīstības fonds (turpmāk “EAF”) ir galvenais instruments atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (turpmāk “ĀKK”) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk “AZT”).

EAF nefinansē no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, kuru darbu vada īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) atbild par to operāciju finanšu līdzekļu izlietojumu, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk “EIB”) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiks finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa Finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus par katru EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo par katru EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko pārvalda Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija.

Iekšējo nolīgumu, ar ko izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā (1). Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā.

1

Padome 2018. gadā pieņēma Finanšu regulu, kas piemērojama 11. EAF (2). Ar Finanšu regulu tika atcelta iepriekšējā spēkā esošā regula, un tā ir piemērojama operācijām, ko finansē no iepriekšējiem EAF, neskarot esošās juridiskās saistības. Šo regulu nepiemēro iepriekšējos EAF paredzētajam ieguldījumu mehānismam.

2

ĀKK un ES partnerības nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms, ko pārvalda EIB un ko izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā.

2.   KĀ FINANSĒ EAF?

KĀ FINANSĒ EAF?

Padome 2013. gada 2. decembrī pieņēma Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3). Šajā saistībā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā, bet to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF.

3

ES budžetu izstrādā uz gadu, un atbilstoši budžeta gada pārskata principam izdevumus un ieņēmumus parasti plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES budžeta EAF ir fonds, kurš darbojas, pamatojoties uz vairāku gadu ciklu, un kura mērķis ir īstenot sadarbību attīstības jomā periodā, kas parasti ir pieci gadi. Tā kā resursus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Šī daudzgadu pieeja ir atspoguļota budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

ad hoc

Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3.   EAF DARBĪBAS PĒC 2020. GADA 31. DECEMBRA

EAF DARBĪBAS PĒC 2020. GADA 31. DECEMBRA

Līdz ar turpināmības klauzulas stāšanos spēkā 2020. gada 31. decembrī 11. EAF ir sasniedzis savu galīgo posmu. Minētā klauzula nosaka termiņu saistībām 11. EAF ietvaros. Kopš 2021. gada vairs nevar parakstīt finansēšanas nolīgumus atbilstīgi 11. EAF. Tomēr īpaši līgumi par esošajiem finansēšanas nolīgumiem joprojām tiks parakstīti līdz 2023. gada 31. decembrim.

Lai nodrošinātu attīstības programmu nepārtrauktību, no 2021. gada EAF programmas tiks iekļautas ES daudzgadu finanšu shēmā (DFS). Tas nozīmē, ka, lai gan līdz šim EAF programmas finansēja no dalībvalstu brīvprātīgām iemaksām, no 2021. gada attīstības programmas tiks finansētas no ES budžeta. Tas nozīmē arī to, ka attīstības programmu finansēšana būs jāapstiprina Eiropas Parlamentam un ka darījumiem būs jāatbilst ES finanšu noteikumiem tādā pašā veidā kā citām ES finansējuma programmām.

4.   APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANĀS NO EIROPAS SAVIENĪBAS

APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANĀS NO EIROPAS SAVIENĪBAS

Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste vairs nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Pēc Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums” jeb “IL”) noslēgšanas starp abām pusēm Apvienotā Karaliste apņēmās apmaksāt visas savas saistības atbilstīgi pašreizējai DFS, kā arī iepriekšējiem finanšu plāniem tā, it kā tā joprojām būtu dalībvalsts. AK pastāvīgā iesaiste EAF ir aplūkota IL piektās daļas 5. nodaļā.

Saskaņā ar IL 152. pantu Apvienotā Karaliste paliek EAF puse, līdz tiks slēgts 11. EAF un visi iepriekšējie neslēgtie EAF, un šajā ziņā uzņemas tādas pašas saistības kā dalībvalstis. Atbalsta saņēmēji no AK joprojām ir tiesīgi piedalīties 11. EAF un iepriekšējo EAF projektos ar tādiem pašiem nosacījumiem kā iepriekš. AK var novērotāja statusā bez balsstiesībām piedalīties EAF komitejā un Ieguldījumu mehānisma komitejas darbā (IL 152. panta 2. punkts). AK daļa EAF ieguldījumu mehānismā tiks atmaksāta AK, kad pienāks ieguldījumu termiņš. Ja nav notikusi vienošanās par ko citu, pēc 11. EAF saistību perioda beigām par Apvienotās Karalistes kapitāla daļu neuzņemas atkārtotas saistības un šo daļu nepārceļ uz turpmākajiem periodiem (IL 152. panta 4. punkts).

Ja līguma spēkā stāšanās datumā par 10. EAF projektu summām vai iepriekšējo EAF summām saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, Apvienotās Karalistes daļu šajās summās neizmanto atkārtoti. Tas pats attiecas uz Apvienotās Karalistes daļu 11. EAF līdzekļos pēc 2020. gada 31. decembra, par kuriem nav uzņemtas saistības vai par kuriem saistības ir atceltas (153. pants).

AK arī turpmāk ir atbildīga par garantijām, ko tā sniegusi visu EAF ietvaros. Tajā pašā laikā tai ir tiesības uz savu daļu visās summās, kas atgūtas saskaņā ar dalībvalstu garantiju nosacījumiem, un uz sava dalībvalsts pieprasījuma konta atlikumu proporcionāli savai attiecīgajai dalībai katrā garantijas nolīgumā (154. pants).

Šo provizorisko pārskatu nosūtīšanas laikā un pamatojoties uz IL, kas ir noslēgts un jau darbojas, nav finansiālas ietekmes, par ko jāziņo EAF gada pārskatos.

5.   GADA BEIGU PĀRSKATI

GADA BEIGU PĀRSKATI

5.1.   GADA PĀRSKATI

GADA PĀRSKATI

Saskaņā ar EAF finanšu regulas 18. panta 3. punktu EAF finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kas savukārt balstīti uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas procesu. Minētos ES grāmatvedības noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbību īpašo raksturu.

EAF gada pārskatu sagatavošana tiek uzticēta Komisijas grāmatvedim, kas ir arī EAF grāmatvedis. Viņa nodrošina, lai EAF gada pārskati sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskatu struktūra ir šāda.

I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi

| | i) | EAF finanšu pārskati un skaidrojumi |
| --- | --- | --- |

i)

EAF finanšu pārskati un skaidrojumi

| ii) | EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati |
| --- | --- |

ii)

EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati

| iii) | EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati |
| --- | --- |

iii)

EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati

| iv) | Ziņojums par EAF finanšu līdzekļu izlietojumu |
| --- | --- |

iv)

Ziņojums par EAF finanšu līdzekļu izlietojumu

II daļa. Gada īstenošanas ziņojums – EIB pārvaldītie līdzekļi

| | i) | Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati |
| --- | --- | --- |

i)

Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati

Daļā “EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati” ir iekļauti šādu divu EAF ietvaros izveidotu trasta fondu finanšu pārskati: ES trasta fonds Bêkou (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Bêkou finanšu pārskati”) un ES trasta fonds Āfrikai (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Āfrikai finanšu pārskati”). Trasta fondu atsevišķos finanšu pārskatus sagatavo Komisijas grāmatveža pārraudzībā, un privāts revidents veic to ārēju revīziju. Trasta fondu skaitļi, kas ietverti šajos gada pārskatos, ir provizoriski.

Bêkou

Bêkou

Komisijai EAF gada pārskati jāpieņem ne vēlāk kā bilances datumam sekojošā gada 31. jūlijā un jāiesniedz tie Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

6.   REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

6.1.   REVĪZIJA

REVĪZIJA

EAF gada pārskatus revidē tā ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.2.   IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

Izpildes apstiprinājums ir galīgais kontroles mehānisms attiecībā uz EAF finanšu resursu izlietojumu konkrētā finanšu gadā. Pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums, un Eiropas Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF finanšu līdzekļu izlietojumu konkrētā finanšu gadā. Minētā lēmuma pamatā ir ERP veiktā pārskatu pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes uz budžeta izpildes apstiprinātājiestādes jautājumiem un papildu informācijas pieprasījumiem.

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU 2020. GADĀ

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU 2020. GADĀ

Image 1

Neto summa, tikai 10. un 11. EAF

Budžeta izpilde

Budžeta izpilde

2020. gadā finanšu līdzekļu izlietojumu (10. un 11. EAF) attiecībā uz lēmumiem (vispārējās saistības – 2,687 miljardi euro), līgumiem (individuālās saistības – 3,670 miljardi euro) un maksājumiem (4,599 miljardi euro) ietekmēja ES reakcija uz neparedzēto Covid-19 krīzi, kas kļuva par vienu no Komisijas prioritātēm. Tāpēc 2020. gads bija rekordliela maksājumu skaita gads, jo palielinājās tādiem projektiem veiktās izmaksas, kuru mērķis ir palīdzēt cīnīties pret Covid krīzi. Tā rezultātā arī paātrinājās līdzekļu apguves periods, kas 2020. gadā uzlabojās līdz trīs gadiem. Turpināmības klauzula attiecībā uz 11. EAF stājās spēkā 2020. gada 31. decembrī. Tas nozīmē, ka no 2021. gada vairs nebūs 11. EAF projektu turpmāku vispārēju saistību (sīkāku informāciju skatīt iedaļā “Ziņojums par finanšu līdzekļu izlietojumu”).

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekšminēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

| — | priekšfinansējums (skatīt 2.2. skaidrojumu) – palielinājums par 29 miljoniem EUR, galvenokārt 2020. gadā parakstīto jauno līgumu un samaksāto avansa maksājumu rezultātā, |
| --- | --- |

—

priekšfinansējums (skatīt 2.2. skaidrojumu) – palielinājums par 29 miljoniem EUR, galvenokārt 2020. gadā parakstīto jauno līgumu un samaksāto avansa maksājumu rezultātā,

2.2.

| — | atbalsta instrumentu izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – ievērojams palielinājums (par 852 miljoniem EUR), jo gada laikā palielinājās aktivitāte, lai apkarotu Covid-19 pandēmijas negatīvās sekas, it īpaši tāpēc, ka projekti tika pārorientēti ar mērķi pārvarēt krīzi, kā arī EAF normālā dzīves cikla rezultātā, 11. EAF darbībām sasniedzot maksimumu, |
| --- | --- |

—

atbalsta instrumentu izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – ievērojams palielinājums (par 852 miljoniem EUR), jo gada laikā palielinājās aktivitāte, lai apkarotu Covid-19 pandēmijas negatīvās sekas, it īpaši tāpēc, ka projekti tika pārorientēti ar mērķi pārvarēt krīzi, kā arī EAF normālā dzīves cikla rezultātā, 11. EAF darbībām sasniedzot maksimumu,

3.3.

| — | nauda un naudas ekvivalenti (skatīt 2.5. skaidrojumu) – samazinājums par 451 miljonu EUR, jo gada laikā ievērojami palielinājās maksājumi pieaugošo izdevumu segšanai un avansa maksājumi par jauniem līgumiem, |
| --- | --- |

—

nauda un naudas ekvivalenti (skatīt 2.5. skaidrojumu) – samazinājums par 451 miljonu EUR, jo gada laikā ievērojami palielinājās maksājumi pieaugošo izdevumu segšanai un avansa maksājumi par jauniem līgumiem,

2.5.

| — | uzkrātie izdevumi (skatīt 2.8. skaidrojumu) – palielinājums par 208 miljoniem EUR, jo palielinājās to atvērto līgumu skaits gada beigās, attiecībā uz kuriem gada beigās nebija apstiprinātu izmaksu prasījumu. |
| --- | --- |

—

uzkrātie izdevumi (skatīt 2.8. skaidrojumu) – palielinājums par 208 miljoniem EUR, jo palielinājās to atvērto līgumu skaits gada beigās, attiecībā uz kuriem gada beigās nebija apstiprinātu izmaksu prasījumu.

2.8.

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| EAF FINANŠU PĀRSKATI | 9 |
| --- | --- |

| EAF BILANCE | 10 |
| --- | --- |

| EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 11 |
| --- | --- |

| EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 12 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM | 13 |
| --- | --- |

| EAF BILANCE | 14 |
| --- | --- |

| EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 16 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM | 17 |
| --- | --- |

| EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI | 20 |
| --- | --- |

| EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI | 46 |
| --- | --- |

| ES TRASTA FONDA BÊKOU 2020. GADA PĀRSKATI | 47 |
| --- | --- |

BÊKOU

| BILANCE | 52 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 53 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 53 |
| --- | --- |

| ESTF ĀFRIKAI 2020. GADA PĀRSKATI | 54 |
| --- | --- |

| BILANCE | 59 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 60 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 60 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI | 61 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTĀ BILANCE | 62 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 63 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 64 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM | 65 |
| --- | --- |

| EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU | 66 |
| --- | --- |

EAF FINANŠU PĀRSKATI (4)

EAF FINANŠU PĀRSKATI

4

EAF BILANCE

EAF BILANCE

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.1 | 33 | 36 |
| Priekšfinansējums | 2.2 | 873 | 910 |
| Iemaksas trasta fondā | 2.3 | 394 | 266 |
| | | 1 300 | 1 213 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Priekšfinansējums | 2.2 | 1 355 | 1 288 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.4 | 140 | 123 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.5 | 728 | 1 179 |
| | | 2 223 | 2 590 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 3 523 | 3 803 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Finanšu saistības | 2.6 | (2) | (19) |
| | | (2) | (19) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Kreditoru parādi | 2.7 | (615) | (516) |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 2.8 | (1 527 ) | (1 319 ) |
| | | (2 143 ) | (1 835 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (2 145 ) | (1 854 ) |
| NETO AKTĪVI | | 1 379 | 1 948 |
| KAPITĀLS UN REZERVES | | | |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.9 | (5) | (2) |
| Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls | 2.10 | 58 986 | 54 809 |
| Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts | | (55 111 ) | (51 155 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | (4 744 ) | (3 956 ) |
| NETO AKTĪVI | | 1 379 | 1 948 |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.1

2.1

33

33

36

36

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.2

2.2

873

873

910

910

Iemaksas trasta fondā

Iemaksas trasta fondā

2.3

2.3

394

394

266

266

1 300

1 300

1 213

1 213

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.2

2.2

1 355

1 355

1 288

1 288

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.4

2.4

140

140

123

123

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

2 223

2 223

2 590

2 590

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

3 523

3 523

3 803

3 803

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.6

2.6

(2)

(2)

(19)

(19)

(2)

(2)

(19)

(19)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

2.7

2.7

(615)

(615)

(516)

(516)

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

2.8

2.8

(1 527 )

(1 527 )

(1 319 )

(1 319 )

(2 143 )

(2 143 )

(1 835 )

(1 835 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(2 145 )

(2 145 )

(1 854 )

(1 854 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

1 379

1 379

1 948

1 948

KAPITĀLS UN REZERVES

KAPITĀLS UN REZERVES

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

2.9

2.9

(5)

(5)

(2)

(2)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

2.10

2.10

58 986

58 986

54 809

54 809

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

(55 111 )

(55 111 )

(51 155 )

(51 155 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

1 379

1 379

1 948

1 948

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 2020 | 2019 |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.1 | | |
| Atgūšanas darbības | | 92 | 28 |
| | | 92 | 28 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.2 | | |
| Finanšu ieņēmumi | | 6 | 7 |
| Citi ieņēmumi | | 37 | 39 |
| | | 43 | 46 |
| Ieņēmumi kopā | | 135 | 74 |
| IZDEVUMI | | | |
| Atbalsta instrumenti | 3.3 | (4 607 ) | (3 755 ) |
| Līdzfinansējuma izdevumi | 3.4 | (53) | (14) |
| Finansējuma izmaksas | 3.5 | (21) | (1) |
| Citi izdevumi | 3.6 | (197) | (260) |
| Izdevumi kopā | | (4 878 ) | (4 030 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | | (4 744 ) | (3 956 ) |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

2020

2019

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.1

3.1

Atgūšanas darbības

Atgūšanas darbības

92

92

28

28

92

92

28

28

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.2

3.2

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

6

6

7

7

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

37

37

39

39

43

43

46

46

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

135

135

74

74

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Atbalsta instrumenti

Atbalsta instrumenti

3.3

3.3

(4 607 )

(4 607 )

(3 755 )

(3 755 )

Līdzfinansējuma izdevumi

Līdzfinansējuma izdevumi

3.4

3.4

(53)

(53)

(14)

(14)

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

3.5

3.5

(21)

(21)

(1)

(1)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.6

3.6

(197)

(197)

(260)

(260)

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(4 878 )

(4 878 )

(4 030 )

(4 030 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 2020 | 2019 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | (4 744 ) | (3 956 ) |
| Pamatdarbības | | | |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto) | | 4 177 | 4 385 |
| Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums | | (127) | (65) |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (29) | 136 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | | (17) | 15 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (17) | 2 |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | 99 | 275 |
| Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) | | 209 | 37 |
| Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas | | (3) | (2) |
| Ieguldījumu darbība | | | |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums | | 2 | (36) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | (452) | 792 |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | | (451) | 792 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 2.5 | 1 179 | 387 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 2.5 | 728 | 1 179 |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

2020

2019

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto)

Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto)

4 177

4 177

4 385

4 385

Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums

Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums

(127)

(127)

(65)

(65)

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(29)

(29)

136

136

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(17)

(17)

15

15

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(17)

(17)

2

2

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

99

99

275

275

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

209

209

37

37

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

(3)

(3)

(2)

(2)

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

2

2

(36)

(36)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(452)

(452)

792

792

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

(451)

(451)

792

792

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

2.5

2.5

1 179

1 179

387

387

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A)–(B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Patiesās vērtības rezerve
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C)+(D)+ (E)+(F) |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | (2) | | (2) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | — | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | | (3) | (3) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 378 |

(miljoni EUR)

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A)–(B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Patiesās vērtības rezerve

(F)

Neto aktīvi kopā

(C)+(D)+ (E)+(F)

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

—

—

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

—

—

4 385

4 385

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

(3)

(3)

(3)

(3)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

—

—

4 177

4 177

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 378

1 378

EAF BILANCE

EAF BILANCE

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | | | | | | | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.1 | — | — | (2) | 35 | 33 | — | — | — | 36 | 36 |
| Priekšfinansējums | 2.2 | — | 3 | 292 | 578 | 873 | — | 6 | 325 | 580 | 910 |
| Iemaksas trasta fondā | 2.3 | — | 29 | 9 | 355 | 394 | — | — | — | 266 | 266 |
| | | — | 33 | 299 | 969 | 1 300 | — | 6 | 325 | 882 | 1 213 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | | | | | | | | | |
| Priekšfinansējums | 2.2 | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | — | 26 | 441 | 821 | 1 288 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.4 | 181 | (177) | 1 723 | (1 586 ) | 140 | 183 | 121 | 2 201 | (2 382 ) | 123 |
| Konti starp EAF | | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — | 182 | 53 | 2 160 | (2 395 ) | — |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.5 | — | — | — | 728 | 728 | — | — | — | 1 179 | 1 179 |
| | | 362 | (414) | 3 726 | (1 451 ) | 2 224 | 365 | 201 | 4 801 | (2 777 ) | 2 590 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 362 | (381) | 4 025 | (483) | 3 523 | 365 | 207 | 5 127 | (1 896 ) | 3 803 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |
| Finanšu saistības | 2.6 | — | — | — | (2) | (2) | — | — | (1) | (18) | (19) |
| | | — | — | — | (2) | (2) | — | — | (1) | (18) | (19) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |
| Kreditoru parādi | 2.7 | — | (1) | (62) | (554) | (615) | — | (5) | (108) | (404) | (516) |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 2.8 | — | (67) | (217) | (1 244 ) | (1 527 ) | — | (96) | (240) | (983) | (1 319 ) |
| | | — | (67) | (279) | (1 798 ) | (2 143 ) | — | (101) | (348) | (1 386 ) | (1 835 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | — | (67) | (279) | (1 800 ) | (2 145 ) | — | (101) | (349) | (1 405 ) | (1 854 ) |
| NETO AKTĪVI | | 362 | (448) | 3 747 | (2 282 ) | 1 379 | 365 | 106 | 4 778 | (3 300 ) | 1 948 |
| Patiesās vērtības rezerves | 2.9 | — | — | (2) | (4) | (5) | — | — | — | (2) | (2) |
| Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls | 2.10 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |
| Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF | 2.10 | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts | | (10 098 ) | (14 440 ) | (18 606 ) | (11 966 ) | (55 111 ) | (10 098 ) | (14 406 ) | (18 077 ) | (8 573 ) | (51 155 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) | — | (34) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) |
| NETO AKTĪVI | | 181 | (203) | 2 084 | (683) | 1 379 | 183 | 53 | 2 618 | (905) | 1 948 |

(miljoni EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.1

2.1

—

—

—

—

(2)

(2)

35

35

33

33

—

—

—

—

—

—

36

36

36

36

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.2

2.2

—

—

3

3

292

292

578

578

873

873

—

—

6

6

325

325

580

580

910

910

Iemaksas trasta fondā

Iemaksas trasta fondā

2.3

2.3

—

—

29

29

9

9

355

355

394

394

—

—

—

—

—

—

266

266

266

266

—

—

33

33

299

299

969

969

1 300

1 300

—

—

6

6

325

325

882

882

1 213

1 213

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.2

2.2

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

—

—

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.4

2.4

181

181

(177)

(177)

1 723

1 723

(1 586 )

(1 586 )

140

140

183

183

121

121

2 201

2 201

(2 382 )

(2 382 )

123

123

Konti starp EAF

Konti starp EAF

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

182

182

53

53

2 160

2 160

(2 395 )

(2 395 )

—

—

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

728

728

728

728

—

—

—

—

—

—

1 179

1 179

1 179

1 179

362

362

(414)

(414)

3 726

3 726

(1 451 )

(1 451 )

2 224

2 224

365

365

201

201

4 801

4 801

(2 777 )

(2 777 )

2 590

2 590

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

362

362

(381)

(381)

4 025

4 025

(483)

(483)

3 523

3 523

365

365

207

207

5 127

5 127

(1 896 )

(1 896 )

3 803

3 803

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.6

2.6

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

2.7

2.7

—

—

(1)

(1)

(62)

(62)

(554)

(554)

(615)

(615)

—

—

(5)

(5)

(108)

(108)

(404)

(404)

(516)

(516)

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

2.8

2.8

—

—

(67)

(67)

(217)

(217)

(1 244 )

(1 244 )

(1 527 )

(1 527 )

—

—

(96)

(96)

(240)

(240)

(983)

(983)

(1 319 )

(1 319 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 798 )

(1 798 )

(2 143 )

(2 143 )

—

—

(101)

(101)

(348)

(348)

(1 386 )

(1 386 )

(1 835 )

(1 835 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 800 )

(1 800 )

(2 145 )

(2 145 )

—

—

(101)

(101)

(349)

(349)

(1 405 )

(1 405 )

(1 854 )

(1 854 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

362

362

(448)

(448)

3 747

3 747

(2 282 )

(2 282 )

1 379

1 379

365

365

106

106

4 778

4 778

(3 300 )

(3 300 )

1 948

1 948

Patiesās vērtības rezerves

Patiesās vērtības rezerves

2.9

2.9

—

—

—

—

(2)

(2)

(4)

(4)

(5)

(5)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

2.10

2.10

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

2.10

2.10

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

—

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

—

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

(10 098 )

(10 098 )

(14 440 )

(14 440 )

(18 606 )

(18 606 )

(11 966 )

(11 966 )

(55 111 )

(55 111 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 406 )

(14 406 )

(18 077 )

(18 077 )

(8 573 )

(8 573 )

(51 155 )

(51 155 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(34)

(34)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

181

181

(203)

(203)

2 084

2 084

(683)

(683)

1 379

1 379

183

183

53

53

2 618

2 618

(905)

(905)

1 948

1 948

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | | 2020 | 2019 |
| Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā |
| IEŅĒMUMI | | | | | | | | | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Atgūšanas darbības | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | — | — | 18 | 10 | 28 |
| | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | — | — | 18 | 10 | 28 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finanšu ieņēmumi | | — | 5 | 1 | 1 | 6 | — | — | 3 | 4 | 7 |
| Citi ieņēmumi | | — | 5 | 18 | 13 | 37 | 1 | 6 | 21 | 12 | 39 |
| | | — | 10 | 19 | 13 | 43 | 1 | 6 | 24 | 16 | 46 |
| Ieņēmumi kopā | | (1) | 15 | 88 | 32 | 135 | 1 | 6 | 42 | 26 | 74 |
| IZDEVUMI | | | | | | | | | | | |
| Atbalsta instrumenti | 3.3 | — | 34 | (462) | (4 179 ) | (4 607 ) | — | (35) | (579) | (3 141 ) | (3 755 ) |
| Līdzfinansējuma izdevumi | 3.4 | — | — | (41) | (12) | (53) | — | — | (9) | (5) | (14) |
| Finansējuma izmaksas | 3.5 | 1 | (3) | (16) | (4) | (21) | — | 2 | (2) | (1) | (1) |
| Citi izdevumi | 3.6 | — | (9) | (25) | (162) | (197) | (1) | (8) | 20 | (272) | (260) |
| Izdevumi kopā | | 1 | 21 | (545) | (4 356 ) | (4 878 ) | (1) | (40) | (571) | (3 418 ) | (4 030 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) | — | (35) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) |

(miljoni EUR)

2020

2019

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.1

3.1

Atgūšanas darbības

Atgūšanas darbības

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

18

18

10

10

28

28

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

18

18

10

10

28

28

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.2

3.2

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

—

—

—

—

3

3

4

4

7

7

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

1

1

6

6

21

21

12

12

39

39

—

—

10

10

19

19

13

13

43

43

1

1

6

6

24

24

16

16

46

46

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

(1)

(1)

15

15

88

88

32

32

135

135

1

1

6

6

42

42

26

26

74

74

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Atbalsta instrumenti

Atbalsta instrumenti

3.3

3.3

—

—

34

34

(462)

(462)

(4 179 )

(4 179 )

(4 607 )

(4 607 )

—

—

(35)

(35)

(579)

(579)

(3 141 )

(3 141 )

(3 755 )

(3 755 )

Līdzfinansējuma izdevumi

Līdzfinansējuma izdevumi

3.4

3.4

—

—

—

—

(41)

(41)

(12)

(12)

(53)

(53)

—

—

—

—

(9)

(9)

(5)

(5)

(14)

(14)

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

3.5

3.5

1

1

(3)

(3)

(16)

(16)

(4)

(4)

(21)

(21)

—

—

2

2

(2)

(2)

(1)

(1)

(1)

(1)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.6

3.6

—

—

(9)

(9)

(25)

(25)

(162)

(162)

(197)

(197)

(1)

(1)

(8)

(8)

20

20

(272)

(272)

(260)

(260)

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

1

1

21

21

(545)

(545)

(4 356 )

(4 356 )

(4 878 )

(4 878 )

(1)

(1)

(40)

(40)

(571)

(571)

(3 418 )

(3 418 )

(4 030 )

(4 030 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(35)

(35)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| 8. EAF | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A)–(B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C)+(D)+ (E)+(F) |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 509 ) | 184 |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | | — | | | (1) | (1) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | | — | | | (2) | (2) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |

(miljoni EUR)

8. EAF

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A)–(B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(F)

Neto aktīvi kopā

(C)+(D)+ (E)+(F)

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 509 )

(2 509 )

184

184

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

| miljoni EUR |
| --- |
| 9. EAF | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A)–(B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C)+(D)+ (E)+(F) |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | 10 773 | — | 10 773 | (14 406 ) | 1 625 | 2 137 | 129 |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | 15 | (15) | | | | (15) |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | | — | | | (27) | (27) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (34) | | | (34) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | | — | — | | | | — |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | | — | | | (69) | (69) |
| Kompensācijas maksājumi dalībvalstīm | (223) | | (223) | | | | |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | — | | — | — |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 10 550 | 15 | 10 535 | (14 440 ) | 1 625 | 2 041 | (203) |

miljoni EUR

9. EAF

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A)–(B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(F)

Neto aktīvi kopā

(C)+(D)+ (E)+(F)

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 406 )

(14 406 )

1 625

1 625

2 137

2 137

129

129

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

15

15

(15)

(15)

(15)

(15)

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

(27)

(27)

(27)

(27)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(34)

(34)

(34)

(34)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

—

—

—

—

—

—

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

(69)

(69)

(69)

(69)

Kompensācijas maksājumi dalībvalstīm

Kompensācijas maksājumi dalībvalstīm

(223)

(223)

(223)

(223)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

—

—

—

—

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

10 550

10 550

15

15

10 535

10 535

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 041

2 041

(203)

(203)

| (miljoni EUR) |
| --- |
| 10. EAF | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A)–(B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C)+(D)+ (E)+(F) |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | 20 960 | — | 20 960 | (18 077 ) | — | 55 | 2 938 |
| Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem | | | — | | | 28 | 28 |
| Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā | | | — | | | 181 | 181 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (529) | | | (529) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | — | 265 | 2 618 |
| Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem | | | — | | | 71 | 71 |
| Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā | | | — | | | (147) | (147) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (457) | | — | (457) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 20 960 | — | 20 960 | (19 063 ) | — | 188 | 2 084 |

(miljoni EUR)

10. EAF

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A)–(B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(F)

Neto aktīvi kopā

(C)+(D)+ (E)+(F)

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 077 )

(18 077 )

—

—

55

55

2 938

2 938

Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem

Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem

—

—

28

28

28

28

Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā

—

—

181

181

181

181

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(529)

(529)

(529)

(529)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

—

—

265

265

2 618

2 618

Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem

Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem

—

—

71

71

71

71

Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā

—

—

(147)

(147)

(147)

(147)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(457)

(457)

—

—

(457)

(457)

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 063 )

(19 063 )

—

—

188

188

2 084

2 084

| miljoni EUR |
| --- |
| 11. EAF | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A)–(B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF
  (F) | Patiesās vērtības rezerve
  (G) | Neto aktīvi kopā
  (C)+(D)+(E)+(F)+(G) |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | 29 367 | 22 840 | 6 527 | (8 573 ) | — | 317 | — | (1 729 ) |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | | — | (2) | (2) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | | (4 400 ) | 4 400 | | | | | 4 400 |
| Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem | | | — | | — | (181) | | (181) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (3 393 ) | | — | | (3 393 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | — | 136 | (2) | (905) |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | | | (2) | (2) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | | (4 400 ) | 4 400 | | | 147 | | 4 547 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (4 324 ) | | — | | (4 324 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 290 ) | — | 283 | (4) | (683) |

miljoni EUR

11. EAF

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A)–(B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(F)

Patiesās vērtības rezerve

(G)

Neto aktīvi kopā

(C)+(D)+(E)+(F)+(G)

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

29 367

29 367

22 840

22 840

6 527

6 527

(8 573 )

(8 573 )

—

—

317

317

—

—

(1 729 )

(1 729 )

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

4 400

4 400

Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem

Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem

—

—

—

—

(181)

(181)

(181)

(181)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(3 393 )

(3 393 )

—

—

(3 393 )

(3 393 )

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

—

—

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

147

147

4 547

4 547

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(4 324 )

(4 324 )

—

—

(4 324 )

(4 324 )

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 290 )

(16 290 )

—

—

283

283

(4)

(4)

(683)

(683)

EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI (5)

EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI

5

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam ieinteresēto personu lokam noderīgu informāciju par subjekta finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS: skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, būtiskums, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvās īpašības ir būtiskums, patiesa uzrādīšana (ticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.2.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.2.1.   Pārskata periods

Pārskata periods

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Grāmatvedības gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.2.2.   Valūta un konvertēšanas bāze

Valūta un konvertēšanas bāze

Gada pārskatus sniedz tūkstošos euro, jo euro ir ES funkcionālā valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Euro valūtas kurss

| Valūta | 31.12.2020. | 31.12.2019. | Valūta | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5597 | 4,2568 |
| CZK | 26,2420 | 25,4080 | RON | 4,8683 | 4,783 |
| DKK | 7,4409 | 7,4715 | SEK | 10,0343 | 10,4468 |
| GBP | 0,8990 | 0,8508 | CHF | 1,0802 | 1,0854 |
| HRK | 7,5519 | 7,4395 | JPY | 126,4900 | 121,9400 |
| HUF | 363,8900 | 330,5300 | USD | 1,2271 | 1,1234 |

Valūta

31.12.2020.

31.12.2019.

Valūta

31.12.2020.

31.12.2019.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

CZK

CZK

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

RON

RON

4,8683

4,8683

4,783

4,783

DKK

DKK

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

SEK

SEK

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

GBP

GBP

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

CHF

CHF

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

HRK

HRK

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

JPY

JPY

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

HUF

HUF

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USD

USD

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.2.3.   Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver ne tikai, bet arī darbinieku pabalstu saistību summas, uzkrātos un nākamo periodu ieņēmumus un maksas, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz debitoru parādiem, iespējamos aktīvus un saistības un aktīvu vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm.

Pamatotas aplēses ir būtiska finanšu pārskatu sagatavošanas sastāvdaļa un neietekmē to uzticamību. Aplēse ir jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta, vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc sava rakstura aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un tā nav kļūdas korekcija. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs tiek atzītas perioda pārpalikumā vai deficītā, kurā tās top zināmas.

1.2.4.   Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jauni EGN, kas ir spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk

Jauni EGN, kas ir spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk

Nav jaunu EGN, kas būtu stājušies spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk.

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2020. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2020. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Eiropas Komisijas grāmatvede 2020. gada 17. decembrī pieņēma pārskatīto 11. EGN “Finanšu instrumenti”, kas ir spēkā attiecībā uz pārskata periodiem, kuri sākas 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk. Pārskatītais 11. EGN ir atjaunināts atbilstoši 41. SPSGS “Finanšu instrumenti” un nosaka principus finanšu ziņojumu sniegšanai par ES subjektu turējumā esošajiem finanšu aktīviem un finanšu saistībām. Plašāku informāciju skatīt ES 2020. gada pārskatos. Ņemot vērā finanšu instrumentu mazo apjomu subjekta finanšu pārskatos, nav paredzama būtiska šo izmaiņu ietekme.

1.3.   BILANCE

BILANCE

1.3.1.   Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, “aizdevumi un debitoru parādi”, “līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi” un “pārdošanai pieejami finanšu aktīvi”. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu un pārvērtēšanu katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvu klasificē kā piederīgu šai kategorijai, ja tas pamatā iegādāts pārdošanai īstermiņā vai subjekts to paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad subjekts izsniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram, bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem.

iii)   Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus subjekts pozitīvi plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

iv)   Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav klasificēti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laikposma, kurā subjekts plāno tos turēt, un parasti tas ir atlikušais termiņš. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Tādu finanšu aktīvu pirkšanu un pārdošanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, tiek turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā subjekts apņemas pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, ko neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai subjekts būtībā ir nodevis citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmāka novērtēšana

Turpmāka novērtēšana

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā, un peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie radušies.

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi.

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Subjekts katrā bilances datumā izvērtē, vai ir objektīvi pierādījumi, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies, un vai zaudējumi no vērtības samazināšanās būtu jāieraksta finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.2.   Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai pamata tiesību aktā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu vai nu izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā, vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot izmaksāto priekšfinansējumu subjektam. Tāpēc, tā kā subjekts saglabā kontroli pār priekšfinansējumu un ir tiesīgs saņemt atmaksu par neattiecināmo daļu, attiecīgo summu atzīst par aktīviem.

Priekšfinansējumu sākotnēji atzīst bilancē, kad naudu nodod saņēmējam. To novērtē piešķirtās atlīdzības summā. Turpmākos datumos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tostarp aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

1.3.3.   Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ar komerciālu apmaiņu saistīti un nesaistīti darījumi ir jāuzrāda atsevišķi. Lai atšķirtu abas šīs kategorijas, jēdzienu “debitoru parādi” lieto attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, savukārt attiecībā uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t. i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību, lieto jēdzienu “atgūstamās summas” (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas saistībā ar pašu resursiem).

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, tādēļ tos klasificē kā aizdevumus un debitoru parādus un attiecīgi novērtē.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, tiek uzskaitītas sākotnējā summā (ko koriģē, ņemot vērā procentus un soda naudas), atskaitot daļēji norakstītu vērtības samazinājumu. Daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, kad ir objektīvi pierādījumi, ka subjekts nespēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstīgi atgūstamo summu sākotnējiem nosacījumiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.4.   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.3.5.   Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

Kreditoru parādos ir iekļautas summas, kas saistītas ar komerciālu apmaiņu saistītiem darījumiem, piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu, un ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, piemēram, izmaksu pieprasījumiem no saņēmējiem, subsīdijām vai cita ES finansējuma, vai saņemtā priekšfinansējuma (skatīt 1.4.1. skaidrojumu).

1.4.1.

Ja saņēmējiem tiek izsniegtas subsīdijas vai cits finansējums, izmaksu pieprasījumus ieraksta kā kreditoru parādus par pieprasīto summu brīdī, kad tiek saņemts izmaksu pieprasījums. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, kas izriet no preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu. Atbilstošos izdevumus ieraksta uzskaitē, kad subjekts ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus.

1.3.6.   Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, subjekts ir veicis piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izrakstīts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecinās uz nākamo periodu un atzīs nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar sīki izstrādātām darbības un praktiskām pamatnostādnēm, ko izdod grāmatvedis. To mērķis ir nodrošināt, ka finanšu pārskatos tiek patiesi atspoguļotas ekonomiskās un citas parādības, kuras tiem ir jāparāda. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiks attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.4.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.4.1.   Ieņēmumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi ir saimniecisko labumu bruto ieplūde vai pakalpojuma potenciāls, ko subjekts ir saņēmis vai saņems, kas ir neto aktīvu pieaugums, izņemot pieaugumu, kas saistīts ar īpašnieku iemaksām.

Atkarībā no pamatā esošo darījumu rakstura finanšu darbības rezultātu pārskatā izdala turpmāk norādītos ieņēmumu veidus.

i)   Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir nodokļi un pārskaitījumi, jo pārskaitītājs nodod līdzekļus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni līdzīgu vērtību. Pārskaitījumi ir nākotnes saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus. Attiecībā uz ES subjektiem pārvedumi galvenokārt ietver līdzekļus, kas saņemti no Komisijas (piemēram, līdzsvara subsīdija tradicionālajām aģentūrām, darbības subsīdija deleģēšanas nolīgumiem).

Subjekts atzīst aktīvu attiecībā uz pārvedumiem, kad subjekts pagātnes notikuma (pārveduma) rezultātā kontrolē resursus un plāno saņemt nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu no šiem resursiem, un kad ir iespējams ticami novērtēt patieso vērtību. Resursu ieplūdi no darījuma, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu un kas ir atzīts par aktīvu (t. i., nauda), arī atzīst kā ieņēmumus, izņemot tādā apmērā, kādā subjektam ir pašreizējs pienākums attiecībā uz šādu pārvedumu (nosacījums), kurš ir jāizpilda, pirms ieņēmumus var atzīt. Līdz brīdim, kad nosacījums ir izpildīts, ieņēmumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti kā saistības.

ii)   Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst tad, kad pircējam tiek nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

1.4.2.   Izdevumi

Izdevumi

Izdevumi ir saimniecisko labumu vai pakalpojumu potenciāla samazinājums pārskata periodā kā aktīvu aizplūde vai patēriņš vai saistību uzņemšanās, kuru rezultātā samazinās neto aktīvi. Tajos tiek iekļauti gan ar komerciālu apmaiņu saistītu, gan nesaistītu darījumu izdevumi.

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un subjekts tās ir pieņēmis. Tos novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu izdevumi attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: prasījuma tiesību apmierināšana, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tā perioda laikā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums izveidojies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums par pārveduma atļaušanu; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus, un attiecināmo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un ieraksta kā uzkrātos izdevumus.

1.5.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.5.1.   Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls ir ticams.

1.5.2.   Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir vai nu iespējami pienākumi, kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē; vai pašreizējs pienākums, ja nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu.

Iespējamās saistības rodas arī tajos retajos apstākļos, kad pastāv pašreizējs pienākums, bet to nevar pietiekami ticami novērtēt.

Iespējamās saistības netiek atzītas pārskatos. Tās atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespējamība nav niecīga.

1.6.   FONDU KAPITĀLS

FONDU KAPITĀLS

EAF dalībvalstis veic iemaksas fondā EAF programmu īstenošanai, kā noteikts katra EAF iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar piemērojamo juridisko pamatu par kapitāla pieprasījumiem, t. i., finansējuma pieprasījumiem par konkrētu gadu N, izlemj ar Padomes lēmumu gadā N-1, saņemamos līdzekļus skaidri piešķirot noteiktiem nākotnes periodiem.

Iemaksas atbilst kritērijiem attiecībā uz īpašnieku iemaksām (1. EGN), tāpēc tās EAF finanšu pārskatos uzrāda kā fondu kapitālu. Fondu kapitāls ir kopējā iemaksu summa, kas jāsaņem no EAF dalībvalstīm. Tā kā nepieprasītais fondu kapitāls tiek tieši atskaitīts no kopējā fondu kapitāla (skatīt pārskatu par neto aktīvu izmaiņām), bilancē atzīst tikai pieprasīto fondu kapitālu.

Tā kā saskaņotās iemaksas piešķir noteiktiem pārskata periodiem un EAF juridiskā prasība pret EAF dalībvalstīm izriet tikai šajos periodos, visas avansā saņemtās summas atzīst kā nākamo periodu kapitāla iemaksas pozīcijā “Kreditoru parādi”, nevis kā pieprasīto kapitālu.

1.7.   LĪDZFINANSĒJUMS

LĪDZFINANSĒJUMS

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ar nosacījumiem, un tās uzrāda kā izmaksājamas dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie kreditoru parādi, kas saistīti ar līdzfinansēšanas nolīgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās.

Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgo iemaksu summu atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada darbības rezultāts nemainās.

2.   BILANCES SKAIDROJUMI

BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

AKTĪVI

2.1.   FINANŠU AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI

EAF finanšu aktīvu vērtība 2020. gada 31. decembrī bija 33 miljoni EUR (2019. gadā – 36 miljoni EUR). Tie ietver pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus, kas gandrīz visi ir ieguldījumi pašu kapitāla instrumentos.

2.2.   PRIEKŠFINANSĒJUMS

PRIEKŠFINANSĒJUMS

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošā nolīgumā. Jebkuru izlietojumu līdz 12 mēnešiem pēc pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 2.2.1 | — | 3 | 292 | 578 | 873 | 910 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 2.2.2 | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | 1 288 |
| Kopā | | — | 12 | 633 | 1 583 | 2 228 | 2 199 |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa priekšfinansējums

Ilgtermiņa priekšfinansējums

2.2.1

—

3

3

292

292

578

578

873

873

910

910

Īstermiņa priekšfinansējums

Īstermiņa priekšfinansējums

2.2.2

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

1 288

1 288

Kopā

Kopā

—

—

12

12

633

633

1 583

1 583

2 228

2 228

2 199

2 199

Kopējā priekšfinansējuma palielinājums par 29 miljoniem EUR 2020. gada 31. decembrī ir 11. EAF priekšfinansējuma palielinājuma (2019. gadā – 1,401 miljards EUR) un 10. EAF priekšfinansējuma samazinājuma (2019. gadā – 766 miljoni) kopējās ietekmes rezultāts.

11. EAF priekšfinansējuma palielinājums lielā mērā ir skaidrojams ar to avansa maksājumu palielinājumu, kas izmaksāti par jauniem līgumiem, kuri noslēgti gada laikā. 11. EAF sākās 2015. gadā, un 2020. gadā līgumu slēgšana par EAF darbībām sasniedza maksimumu. Atvērto līgumu skaits tā rezultātā palielinājās no aptuveni 3 400 līgumiem 2019. gadā līdz 3 550 līgumiem 2020. gadā. Šis priekšfinansējuma palielinājums izraisīja izejošo naudas plūsmu palielinājumu un attiecīgi naudas un naudas ekvivalentu samazinājumu (skatīt 2.5. skaidrojumu).

2.5.

10. EAF priekšfinansējuma samazinājums ir EAF normālā dzīves cikla sekas. 10. EAF pakāpeniskās izbeigšanas rezultātā daudzi līgumi tika pabeigti un slēgti. Šajā EAF atvērto līgumu skaits samazinājās no aptuveni 2 600 līgumiem 2019. gadā līdz aptuveni 2 500 līgumiem 2020. gadā. Attiecīgi saņēmējiem veikto priekšfinansējuma maksājumu līmenis samazinājās, savukārt priekšfinansējuma ieskaits palielinājās.

2.2.1.   Ilgtermiņa priekšfinansējums atbilstīgi pārvaldības režīmam

Ilgtermiņa priekšfinansējums atbilstīgi pārvaldības režīmam

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Tiešā pārvaldība | | |
| Īsteno: | | |
| | Komisija |

(miljoni EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Tiešā pārvaldība

Tiešā pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

139

139

190

190

| | ES izpildaģentūras |
| --- | --- |

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

8

8

6

6

| | ES delegācijas |
| --- | --- |

ES delegācijas

ES delegācijas

25

25

49

49

171

171

244

244

Netiešā pārvaldība

Netiešā pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

| | EIB un EIF |
| --- | --- |

EIB un EIF

EIB un EIF

266

266

313

313

| | Starptautiskās organizācijas |
| --- | --- |

Starptautiskās organizācijas

Starptautiskās organizācijas

347

347

291

291

| | Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu |
| --- | --- |

Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu

Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu

28

28

22

22

| | Publisko tiesību subjekti |
| --- | --- |

Publisko tiesību subjekti

Publisko tiesību subjekti

49

49

22

22

| | Trešās valstis |
| --- | --- |

Trešās valstis

Trešās valstis

11

11

17

17

| | ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības |
| --- | --- |

ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības

ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības

1

1

1

1

702

702

666

666

Kopā

Kopā

873

873

910

910

2.2.2.   Īstermiņa priekšfinansējums

Īstermiņa priekšfinansējums

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Priekšfinansējums (bruto) | — | 98 | 1 527 | 3 472 | 5 097 | 5 030 |
| Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras | — | (89) | (1 186 ) | (2 467 ) | (3 742 ) | (3 742 ) |
| Kopā | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | 1 288 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Priekšfinansējums (bruto)

Priekšfinansējums (bruto)

—

—

98

98

1 527

1 527

3 472

3 472

5 097

5 097

5 030

5 030

Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras

Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras

—

(89)

(89)

(1 186 )

(1 186 )

(2 467 )

(2 467 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 742 )

Kopā

Kopā

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

1 288

1 288

2.2.3.   Īstermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības veidiem

Īstermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības veidiem

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Tiešā pārvaldība | | |
| Īsteno: | | |
| | Komisija |

(miljoni EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Tiešā pārvaldība

Tiešā pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

(40)

(40)

80

80

| | ES izpildaģentūras |
| --- | --- |

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

14

14

15

15

| | ES delegācijas |
| --- | --- |

ES delegācijas

ES delegācijas

206

206

188

188

180

180

283

283

Netiešā pārvaldība

Netiešā pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

| | EIB un EIF |
| --- | --- |

EIB un EIF

EIB un EIF

224

224

50

50

| | Starptautiskās organizācijas |
| --- | --- |

Starptautiskās organizācijas

Starptautiskās organizācijas

572

572

569

569

| | Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu |
| --- | --- |

Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu

Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu

73

73

86

86

| | Publisko tiesību subjekti |
| --- | --- |

Publisko tiesību subjekti

Publisko tiesību subjekti

146

146

119

119

| | Trešās valstis |
| --- | --- |

Trešās valstis

Trešās valstis

155

155

180

180

| | ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības |
| --- | --- |

ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības

ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības

4

4

1

1

1 175

1 175

1 005

1 005

Kopā

Kopā

1 355

1 355

1 288

1 288

2.2.4.   Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Priekšfinansējuma garantijas | | 49 | 46 |

(miljoni EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Priekšfinansējuma garantijas

Priekšfinansējuma garantijas

49

49

46

46

Priekšfinansējuma garantiju palielinājums ir priekšfinansējuma palielinājuma sekas.

Lielākā daļa priekšfinansējuma tiek izmaksāta netiešas pārvaldības režīmā. Šajā gadījumā garantijas saņēmējs ir nevis EAF, bet līgumslēdzēja iestāde. Lai gan EAF nav saņēmējs, minētās garantijas nodrošina tā aktīvus.

2.3.   IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksa ES trasta fondā Āfrikai un ES trasta fondā Bêkou. No iemaksām tiek atskaitītas trasta fondiem radušās un uz EAF attiecināmas izmaksas.

Bêkou

Iemaksas trasta fondā veic Komisija tiešās pārvaldības režīmā.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Neto iemaksa 31.12.2019. | 2020. gadā veiktās iemaksas | TF neto izdevumu piešķīrums 2020. gadā | Neto iemaksa 31.12.2020. |
| Āfrika | 263 | 771 | (649) | 385 |
| Bêkou | 4 | 29 | (24) | 9 |
| Kopā | 266 | 800 | (673) | 394 |

(miljoni EUR)

Neto iemaksa 31.12.2019.

2020. gadā veiktās iemaksas

TF neto izdevumu piešķīrums 2020. gadā

Neto iemaksa 31.12.2020.

Āfrika

Āfrika

263

263

771

771

(649)

(649)

385

385

Bêkou

Bêkou

4

4

29

29

(24)

(24)

9

9

Kopā

Kopā

266

266

800

800

(673)

(673)

394

394

Iemaksas trasta fondos palielinājās no 600 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 800 miljoniem EUR 2020. gadā. Finansējuma palielinājums bija nepieciešams, lai segtu trasta fondu palielinātās aktivitātes izmaksas, kā rezultātā palielinājās izdevumi šajā jomā.

2.4.   AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI

Ar komerciālu apmaiņu saistīti darījumi ir darījumi, kuros subjekts saņem aktīvus, pakalpojumus vai saistību dzēšanu un otrai pusei apmaiņā sniedz aptuveni tādu pašu vērtību (galvenokārt preču, pakalpojumu vai aktīvu izmantošanas veidā). Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti darījumi ir darījumi, kuros subjekts vai nu saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot apmaiņā aptuveni tādu pašu vērtību, vai sniedz vērtību citam subjektam, apmaiņā tieši nesaņemot aptuveni tādu pašu vērtību.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.4.1 | 48 | 32 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.4.2 | 92 | 91 |
| Kopā | | 140 | 123 |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.4.1

48

48

32

32

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.4.2

92

92

91

91

Kopā

Kopā

140

140

123

123

2.4.1.   Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Dalībvalstis | — | — | — | — | — | 1 |
| Klienti | — | 5 | 50 | 5 | 61 | 27 |
| Publisko tiesību subjekti | — | 11 | 14 | 2 | 27 | 21 |
| Trešās valstis | — | 1 | 2 | 1 | 4 | 7 |
| Norakstītā summa | — | (15) | (28) | (4) | (49) | (27) |
| Uzņēmumu savstarpējie konti ar ES iestādēm | — | — | — | 4 | 4 | 5 |
| Kopā | — | 2 | 38 | 8 | 48 | 32 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Dalībvalstis

Dalībvalstis

—

—

—

—

—

1

1

Klienti

Klienti

—

—

5

5

50

50

5

5

61

61

27

27

Publisko tiesību subjekti

Publisko tiesību subjekti

—

11

11

14

14

2

2

27

27

21

21

Trešās valstis

Trešās valstis

—

—

1

1

2

2

1

1

4

4

7

7

Norakstītā summa

Norakstītā summa

—

—

(15)

(15)

(28)

(28)

(4)

(4)

(49)

(49)

(27)

(27)

Uzņēmumu savstarpējie konti ar ES iestādēm

Uzņēmumu savstarpējie konti ar ES iestādēm

—

—

—

4

4

4

4

5

5

Kopā

Kopā

—

—

2

2

38

38

8

8

48

48

32

32

2.4.2.   Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Uzkrātie ienākumi | — | 67 | 21 | — | 88 | 88 |
| Konti starp EAF | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — | — |
| Citi | — | — | — | 4 | 4 | 4 |
| Kopā | 181 | (179) | 1 684 | (1 594 ) | 92 | 91 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Uzkrātie ienākumi

Uzkrātie ienākumi

—

—

67

67

21

21

—

—

88

88

88

88

Konti starp EAF

Konti starp EAF

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

—

—

Citi

Citi

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Kopā

Kopā

181

181

(179)

(179)

1 684

1 684

(1 594 )

(1 594 )

92

92

91

91

Uzkrātajos ienākumos iekļauj uzkrāto procentu summas par priekšfinansējumu, proti, summu 62,6 miljonu EUR apmērā saistībā ar parāda atvieglošanas projektu ar Pasaules Banku un summu 18 miljonu EUR apmērā saistībā ar ES un Āfrikas infrastruktūras fondu ar EIB.

Pozīcija “Citi” pilnībā ietver parādu Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondam (GEEREF).

GEEREF

Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piešķirti 11. EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārvietotas starp EAF kontiem.

Konti starp EAF tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF. Kontu starp EAF kopsumma ir nulle.

2.5.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI (6)

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

6

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Speciālie konti | | | | | | |
| Centrālās bankas | — | — | — | 693 | 693 | 729 |
| | — | — | — | 693 | 693 | 729 |
| Norēķinu konti | | | | | | |
| Komercbankas | — | — | — | 8 | 8 | 421 |
| Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem | — | — | — | 27 | 27 | 30 |
| | — | — | — | 35 | 35 | 450 |
| Kopā | — | — | — | 728 | 728 | 1 179 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Speciālie konti

Speciālie konti

Centrālās bankas

Centrālās bankas

—

—

—

693

693

693

693

729

729

—

—

—

693

693

693

693

729

729

Norēķinu konti

Norēķinu konti

Komercbankas

Komercbankas

—

—

—

8

8

8

8

421

421

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

—

—

—

27

27

27

27

30

30

—

—

—

35

35

35

35

450

450

Kopā

Kopā

—

—

—

728

728

728

728

1 179

1 179

Summu samazinājums šajā pozīcijā par 451 miljoniem EUR ir skaidrojams galvenokārt ar to, ka palielinājās maksājumi no komercbanku kontiem, kas atbilst izdevumu palielinājumam (skatīt 3.3. skaidrojumu) un priekšfinansējuma palielinājumam (skatīt 2.2. skaidrojumu). EAF neto maksājumi 2020. gadā sasniedza rekordaugstu līmeni – 4,605 miljardus EUR (2019. gadā – 3,910 miljardi EUR), galvenokārt Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ. Reaģējot uz pandēmiju, ES pielāgo savas prioritātes un programmas ar partnervalstīm, kā rezultātā palielinājās izmaksātās summas, jo īpaši projektiem, kuru mērķis ir cīnīties pret Covid krīzi.

3.3.

2.2.

Tāpat kā iepriekšējos gados un lai ierobežotu darījumu partnera risku, centrālo banku kontos tiek turēts vairāk naudas nekā komercbankās (skatīt 5.1. skaidrojumu).

5.1

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

2.6.   FINANŠU SAISTĪBAS

FINANŠU SAISTĪBAS

2.6.1.   Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma kreditoru parādi ir līdzekļi, ko EAF saņem saistībā ar līdzfinansēšanas nolīgumiem. EAF šīs iemaksas ir jāizlieto, lai sniegtu saskaņotus pakalpojumus trešām personām, un neizlietotie līdzekļi jāatgriež ieguldītājiem. No līdzfinansējuma summu izlietojuma laika ir atkarīgs, vai šīs summas uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa līdzfinansējumu.

Gada beigās veic katra līdzfinansējuma kreditoru parāda novērtējumu, un visas summas, ko, visticamāk, neizlietos nākamajos 12 mēnešos, uzskata par ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādiem. Īstermiņa summas ir norādītas 2.7.2. skaidrojumā.

2.7.2.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi | — | — | — | 2 | 2 | 19 |
| Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi | — | — | 10 | 32 | 42 | 69 |
| Kopā | — | — | 10 | 34 | 44 | 88 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi

Ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi

—

—

—

—

2

2

2

2

19

19

Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi

Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi

—

—

10

10

32

32

42

42

69

69

Kopā

Kopā

—

—

10

10

34

34

44

44

88

88

Kopējo līdzfinansējuma kreditoru parādu samazinājums par 44 miljoniem EUR radās galvenokārt tāpēc, ka palielinājās izdevumi saistībā ar līdzfinansētiem projektiem (53,2 miljoni EUR), proti, saistībā ar 11. EAF (skatīt 3.4. skaidrojumu), ko daļēji kompensēja jauni līdzfinansējuma projekti 9 miljonu EUR apmērā. Ilgtermiņa līdzfinansējuma ievērojamais samazinājums atbilst līdzfinansējuma projektu dzīves ciklam – gada beigās katrā individuālā gadījumā tiek veikta atvērtā līdzfinansējuma analīze, un tikai tās summas, kas netiks iztērētas nākamajā gadā, tiek klasificētas kā ilgtermiņa līdzfinansējums.

2.7.   KREDITORU PARĀDI

KREDITORU PARĀDI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Īstermiņa kreditoru parādi | 2.7.1 | — | 1 | 53 | 291 | 345 | 182 |
| Dažādi kreditoru parādi | 2.7.2 | — | — | 8 | 262 | 270 | 334 |
| Kopā | | — | 1 | 62 | 553 | 615 | 516 |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Īstermiņa kreditoru parādi

Īstermiņa kreditoru parādi

2.7.1

—

1

1

53

53

291

291

345

345

182

182

Dažādi kreditoru parādi

Dažādi kreditoru parādi

2.7.2

—

—

—

8

8

262

262

270

270

334

334

Kopā

Kopā

—

1

1

62

62

553

553

615

615

516

516

2.7.1.   Īstermiņa kreditoru parādi

Īstermiņa kreditoru parādi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Piegādātāji | — | 4 | 44 | 93 | 141 | 97 |
| Dalībvalstis | — | — | — | — | — | 2 |
| Trešās valstis | — | — | 2 | 187 | 189 | 78 |
| Publisko tiesību subjekti | — | — | 21 | 79 | 100 | 92 |
| Citi īstermiņa kreditoru parādi | — | (4) | (13) | (68) | (85) | (88) |
| Kopā | — | — | 53 | 291 | 345 | 182 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Piegādātāji

Piegādātāji

—

4

4

44

44

93

93

141

141

97

97

Dalībvalstis

Dalībvalstis

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Trešās valstis

Trešās valstis

—

—

—

2

2

187

187

189

189

78

78

Publisko tiesību subjekti

Publisko tiesību subjekti

—

—

—

21

21

79

79

100

100

92

92

Citi īstermiņa kreditoru parādi

Citi īstermiņa kreditoru parādi

—

—

(4)

(4)

(13)

(13)

(68)

(68)

(85)

(85)

(88)

(88)

Kopā

Kopā

—

—

—

53

53

291

291

345

345

182

182

Kreditoru parādi lielā mērā ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar saņēmējiem piešķirtajām dotācijām. Tos reģistrē izmaksu pārskata saņemšanas brīdī par visu tajā norādīto summu. Pēc atbilstības pārbaudes saņēmējiem tiek izmaksātas tikai atbilstīgās summas. Gada beigās tiek analizēti nenokārtotie izmaksu prasījumi, un aplēstās atbilstīgās summas saistībā ar šiem izmaksu prasījumiem tiek atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. Aplēstās neatbilstīgās summas tiek uzrādītas kā citi īstermiņa kreditoru parādi.

Kreditoru parādu palielinājums, jo īpaši attiecībā uz piegādātājiem un trešām valstīm, radās tāpēc, ka vairāki rēķini vēl nebija apstiprināti un apmaksāti pirms gada beigām.

2.7.2.   Dažādi kreditoru parādi

Dažādi kreditoru parādi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Līdzfinansējuma kreditoru parādi | 2.6.1 | — | — | 10 | 32 | 42 | 69 |
| Nākamo periodu kapitāla iemaksas | 2.7.2.1 | — | — | — | 223 | 223 | 264 |
| Citi dažādi kreditoru parādi | | — | — | (2) | 7 | 5 | 1 |
| Kopā | | — | — | 8 | 262 | 270 | 334 |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma kreditoru parādi

2.6.1

—

—

10

10

32

32

42

42

69

69

Nākamo periodu kapitāla iemaksas

Nākamo periodu kapitāla iemaksas

2.7.2.1

—

—

—

223

223

223

223

264

264

Citi dažādi kreditoru parādi

Citi dažādi kreditoru parādi

—

—

(2)

(2)

7

7

5

5

1

1

Kopā

Kopā

—

—

8

8

262

262

270

270

334

334

2.7.2.1.   Nākamo periodu kapitāla iemaksas

Nākamo periodu kapitāla iemaksas

2020. gada 31. decembrī visa summa 223 miljonu EUR apmērā attiecas uz atmaksu dalībvalstīm no atceltiem vai neizlietotiem līdzekļiem projektos 8. un 9. EAF ietvaros (skatīt 2.10.1. skaidrojumu). Dalībvalstis piekrita, ka atmaksa tiek kompensēta ar iemaksām no 11. EAF pirmā uzaicinājuma pieteikties iemaksām laikā 2021. gadā.

2.10.1.

2020. gada 31. decembrī, izņemot atmaksu, avansā veiktu kapitāla iemaksu nebija.

2.8.   UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Uzkrātie izdevumi | — | 67 | 217 | 1 243 | 1 526 | 1 318 |
| Citi uzkrājumi un atliktie maksājumi | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Kopā | — | 67 | 217 | 1 244 | 1 527 | 1 319 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

—

67

67

217

217

1 243

1 243

1 526

1 526

1 318

1 318

Citi uzkrājumi un atliktie maksājumi

Citi uzkrājumi un atliktie maksājumi

—

—

—

—

1

1

1

1

1

1

Kopā

Kopā

—

67

67

217

217

1 244

1 244

1 527

1 527

1 319

1 319

Uzkrātie izdevumi ietver pamatdarbības izdevumus saskaņā ar aplēsēm par tekošajiem vai pabeigtajiem līgumiem, izņemot apstiprinātos izmaksu pieprasījumus, kuros, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju, aplēstas attiecināmās izmaksas, kas radušās saņēmējiem. Aplēsto uzkrāto izdevumu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, ir ierakstīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums (skatīt 2.2 above. skaidrojumu).

2.2

Palielinājums šajā pozīcijā izveidojies divu apstākļu ietekmes dēļ – uzkrāto izdevumu palielinājums 11. EAF (2019. gadā – 983 miljoni EUR) un uzkrāto izdevumu samazinājums 10. EAF (2019. gadā – par 240 miljoniem EUR). Tas atbilst EAF ciklam un ir arī saistīts ar atvērto līgumu skaita attīstību šajos EAF – 2020. gadā 11. EAF darbojās pilnā sparā, un tādēļ 2020. gada 31. decembrī bija ievērojami vairāk atvērtu līgumu, par kuriem bija jāaplēš un jāuzkrāj izmaksas (skatīt 2.2. skaidrojumu).

2.2.

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.9.   PATIESĀS VĒRTĪBAS REZERVE

PATIESĀS VĒRTĪBAS REZERVE

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Patiesās vērtības rezerve | 5 | 2 |

(miljoni EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

5

5

2

2

2.10.   FONDU KAPITĀLS

FONDU KAPITĀLS

2.10.1.   Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā |
| Fondu kapitāls | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Nepieprasītais fondu kapitāls | — | (15) | — | (18 440 ) | (18 455 ) |
| Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2019. | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |
| Fondu kapitāls | 12 164 | 10 550 | 20 960 | 29 367 | 73 041 |
| Nepieprasītais fondu kapitāls | — | (15) | — | (14 040 ) | (14 055 ) |
| Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2020. | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

Fondu kapitāls

Fondu kapitāls

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Nepieprasītais fondu kapitāls

Nepieprasītais fondu kapitāls

—

(15)

(15)

—

—

(18 440 )

(18 440 )

(18 455 )

(18 455 )

Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2019.

Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2019.

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Fondu kapitāls

Fondu kapitāls

12 164

12 164

10 550

10 550

20 960

20 960

29 367

29 367

73 041

73 041

Nepieprasītais fondu kapitāls

Nepieprasītais fondu kapitāls

—

(15)

(15)

—

—

(14 040 )

(14 040 )

(14 055 )

(14 055 )

Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2020.

Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2020.

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF fondam, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir summas, kas vēl nav pieprasītas no dalībvalstīm. Pieprasītais fondu kapitāls ir iemaksas, ko EAF ir pieprasījis un dalībvalstis ir pārskaitījušas uz finanšu līdzekļu kontiem (skatīt turpmāk).

Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1708 (7) 8. un 9. EAF iekšējos nolīgumos noteiktās dalībvalstu iemaksas tika attiecīgi samazinātas par summu 223 miljonu EUR apmērā no 8. un 9. EAF līdzekļiem, par kuriem saistības ir atceltas. Tā kā 8. EAF līdzekļi, par kuriem saistības ir atceltas, jau ir pārvietoti uz citiem EAF, 223 miljoni EUR tika atskaitīti no 9. EAF kapitāla. Atmaksājumi, kas rodas no šī samazinājuma, ir kompensēti pret papildu līdzekļu pieprasījumu 11. EAF. Atmaksa faktiski tiks izmantota 2021. gada pirmajai iemaksai, ar ko ir skaidrojams atliktais kapitāls 223 miljonu EUR apmērā (skatīt 2.7.2. skaidrojumu).

7

2.7.2.

Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste vairs nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Lai gan Apvienotā Karaliste joprojām ir EAF dalībniece līdz visu programmu slēgšanai un uzņemas tādus pašus pienākumus kā dalībvalstis, saskaņā ar Izstāšanās līguma 153. pantu tās daļu 8., 9. un 10. EAF līdzekļos, par kuriem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, nevar izmantot atkārtoti.

2.10.2.   Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls – dalībvalstis un AK

Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls – dalībvalstis un AK

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Iemaksas 11. EAF | % | Nepieprasītais kapitāls 31.12.2019. | 2020. gadā pieprasītais kapitāls | Nepieprasītais kapitāls 31.12.2020. |
| Austrija | 2,40 | 442 | (105) | 337 |
| Beļģija | 3,25 | 599 | (143) | 456 |
| Bulgārija | 0,22 | 40 | (10) | 31 |
| Horvātija | 0,23 | 42 | (10) | 32 |
| Kipra | 0,11 | 21 | (5) | 16 |
| Čehijas Republika | 0,80 | 147 | (35) | 112 |
| Dānija | 1,98 | 365 | (87) | 278 |
| Igaunija | 0,09 | 16 | (4) | 12 |
| Somija | 1,51 | 278 | (66) | 212 |
| Francija | 17,81 | 3 285 | (784) | 2 501 |
| Vācija | 20,58 | 3 795 | (906) | 2 889 |
| Grieķija | 1,51 | 278 | (66) | 212 |
| Ungārija | 0,61 | 113 | (27) | 86 |
| Īrija | 0,94 | 173 | (41) | 132 |
| Itālija | 12,53 | 2 311 | (551) | 1 759 |
| Latvija | 0,12 | 21 | (5) | 16 |
| Lietuva | 0,18 | 33 | (8) | 25 |
| Luksemburga | 0,26 | 47 | (11) | 36 |
| Malta | 0,04 | 7 | (2) | 5 |
| Nīderlande | 4,78 | 881 | (210) | 671 |
| Polija | 2,01 | 370 | (88) | 282 |
| Portugāle | 1,20 | 221 | (53) | 168 |
| Rumānija | 0,72 | 132 | (32) | 101 |
| Slovākija | 0,38 | 69 | (17) | 53 |
| Slovēnija | 0,22 | 41 | (10) | 32 |
| Spānija | 7,93 | 1 463 | (349) | 1 114 |
| Zviedrija | 2,94 | 542 | (129) | 413 |
| Apvienotā Karaliste | 14,68 | 2 707 | (646) | 2 061 |
| Kopā | 100,00 | 18 440 | (4 400 ) | 14 040 |

(miljoni EUR)

Iemaksas 11. EAF

%

Nepieprasītais kapitāls 31.12.2019.

2020. gadā pieprasītais kapitāls

Nepieprasītais kapitāls 31.12.2020.

Austrija

Austrija

2,40

2,40

442

442

(105)

(105)

337

337

Beļģija

Beļģija

3,25

3,25

599

599

(143)

(143)

456

456

Bulgārija

Bulgārija

0,22

0,22

40

40

(10)

(10)

31

31

Horvātija

Horvātija

0,23

0,23

42

42

(10)

(10)

32

32

Kipra

Kipra

0,11

0,11

21

21

(5)

(5)

16

16

Čehijas Republika

Čehijas Republika

0,80

0,80

147

147

(35)

(35)

112

112

Dānija

Dānija

1,98

1,98

365

365

(87)

(87)

278

278

Igaunija

Igaunija

0,09

0,09

16

16

(4)

(4)

12

12

Somija

Somija

1,51

1,51

278

278

(66)

(66)

212

212

Francija

Francija

17,81

17,81

3 285

3 285

(784)

(784)

2 501

2 501

Vācija

Vācija

20,58

20,58

3 795

3 795

(906)

(906)

2 889

2 889

Grieķija

Grieķija

1,51

1,51

278

278

(66)

(66)

212

212

Ungārija

Ungārija

0,61

0,61

113

113

(27)

(27)

86

86

Īrija

Īrija

0,94

0,94

173

173

(41)

(41)

132

132

Itālija

Itālija

12,53

12,53

2 311

2 311

(551)

(551)

1 759

1 759

Latvija

Latvija

0,12

0,12

21

21

(5)

(5)

16

16

Lietuva

Lietuva

0,18

0,18

33

33

(8)

(8)

25

25

Luksemburga

Luksemburga

0,26

0,26

47

47

(11)

(11)

36

36

Malta

Malta

0,04

0,04

7

7

(2)

(2)

5

5

Nīderlande

Nīderlande

4,78

4,78

881

881

(210)

(210)

671

671

Polija

Polija

2,01

2,01

370

370

(88)

(88)

282

282

Portugāle

Portugāle

1,20

1,20

221

221

(53)

(53)

168

168

Rumānija

Rumānija

0,72

0,72

132

132

(32)

(32)

101

101

Slovākija

Slovākija

0,38

0,38

69

69

(17)

(17)

53

53

Slovēnija

Slovēnija

0,22

0,22

41

41

(10)

(10)

32

32

Spānija

Spānija

7,93

7,93

1 463

1 463

(349)

(349)

1 114

1 114

Zviedrija

Zviedrija

2,94

2,94

542

542

(129)

(129)

413

413

Apvienotā Karaliste

Apvienotā Karaliste

14,68

14,68

2 707

2 707

(646)

(646)

2 061

2 061

Kopā

Kopā

100,00

100,00

18 440

18 440

(4 400 )

(4 400 )

14 040

14 040

Tā kā 8., 9. un 10. EAF kapitāls iepriekšējos gados tika pilnībā pieprasīts un saņemts, 2020. gadā ir pieprasīta summa 4,400 miljardu EUR apmērā, kas pilnībā saistīta ar 11. EAF.

2.10.3.   Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF

Līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Šajā pozīcijā ietverti līdzekļi, kas pārvesti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.

2.10.4.   Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā |
| Atlikums 31.12.2018. | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |
| Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF | (1) | (27) | 28 | — | — |
| Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF | — | — | 181 | (181) | — |
| Atlikums 31.12.2019. | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF | (2) | (69) | 71 | — | — |
| Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF | — | — | (147) | 147 | — |
| Atlikums 31.12.2020. | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

Atlikums 31.12.2018.

Atlikums 31.12.2018.

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

(1)

(1)

(27)

(27)

28

28

—

—

—

Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

—

—

181

181

(181)

(181)

—

Atlikums 31.12.2019.

Atlikums 31.12.2019.

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

(2)

(2)

(69)

(69)

71

71

—

—

—

Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

—

—

(147)

(147)

147

147

—

Atlikums 31.12.2020.

Atlikums 31.12.2020.

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

Šī pozīcija ietver resursus, kas pārvietoti starp aktīvajiem EAF.

Kopš Kotonū nolīguma stāšanās spēkā visi iepriekšējo aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc saistību atcelšanas tiek pārvietoti uz jaunāko atvērto EAF. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF Par līdzekļiem, kas pārvietoti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, saistības var uzņemties tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

3.   SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 2020 | 2019 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.1 | 92 | 28 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.2 | 43 | 46 |
| Kopā | | 135 | 74 |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

2020

2019

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.1

92

92

28

28

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.2

43

43

46

46

Kopā

Kopā

135

135

74

74

3.1.   IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2020 | 2019 |
| Izdevumu atgūšana | | (1) | 5 | 28 | 7 | 39 | 13 |
| Līdzfinansējuma ieņēmumi | 3.1.1 | — | — | 41 | 12 | 53 | 14 |
| Kopā | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | 28 |

(miljoni EUR)

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2020

2019

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

(1)

(1)

5

5

28

28

7

7

39

39

13

13

Līdzfinansējuma ieņēmumi

Līdzfinansējuma ieņēmumi

3.1.1

—

—

41

41

12

12

53

53

14

14

Kopā

Kopā

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

28

28

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, var tikt šādi sadalīti pa pārvaldības režīmiem:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Tiešā pārvaldība | | |
| Īsteno: | | |
| | Komisija |

(miljoni EUR)

2020

2019

Tiešā pārvaldība

Tiešā pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

2

2

1

1

| | ES delegācijas |
| --- | --- |

ES delegācijas

ES delegācijas

11

11

6

6

13

13

6

6

Netiešā pārvaldība

Netiešā pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

| | Trešās valstis |
| --- | --- |

Trešās valstis

Trešās valstis

42

42

15

15

| | Publisko tiesību subjekti |
| --- | --- |

Publisko tiesību subjekti

Publisko tiesību subjekti

13

13

| | Starptautiskās organizācijas |
| --- | --- |

Starptautiskās organizācijas

Starptautiskās organizācijas

17

17

5

5

| | Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu |
| --- | --- |

Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu

Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu

7

7

2

2

79

79

22

22

Kopā

Kopā

92

92

28

28

3.1.1.   Līdzfinansējuma ieņēmumi

Līdzfinansējuma ieņēmumi

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumu, un tādējādi tām nebūtu jāietekmē finanšu darbības rezultātu pārskats. Saņemtās iemaksas saglabājas pie saistībām (skatīt 2.6.1. un 2.7.2. skaidrojumu), līdz ar ziedotajiem līdzekļiem saistītie kritēriji ir izpildīti, t. i., radušies attiecināmie izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu). Atbilstošo summu tad atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus no līdzfinansējuma. Attiecīgi gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

2.6.1.

2.7.2.

3.4.

3.2.   IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2020 | 2019 |
| Finanšu ieņēmumi | — | 5 | 1 | 1 | 6 | 7 |
| Citi ieņēmumi | — | 5 | 18 | 13 | 37 | 39 |
| Kopā | — | 10 | 19 | 14 | 43 | 46 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2020

2019

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

7

7

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

39

39

Kopā

Kopā

—

—

10

10

19

19

14

14

43

43

46

46

Finanšu ieņēmumi galvenokārt ietver uzkrātus procentus par atgūšanas rīkojumiem, kuriem beidzies termiņš (1,5 miljoni EUR), un procentus par priekšfinansējumu (4,7 miljoni EUR). Citi ieņēmumi attiecas galvenokārt uz peļņu no ārvalstu valūtas maiņas. Atbilstošos zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas ieraksta citos izdevumos (skatīt 3.6. skaidrojumu).

3.6

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Šajā pozīcijā iekļauj izdevumus, kas radušies saistībā ar operatīvajām darbībām.

3.3.   ATBALSTA INSTRUMENTI

ATBALSTA INSTRUMENTI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2020 | 2019 |
| Plānojamais atbalsts | — | — | 244 | 2 646 | 2 889 | 2 120 |
| Makroekonomiskais atbalsts | — | (8) | — | — | (8) | 29 |
| Nozaru politika | — | 3 | — | — | 3 | (0) |
| Iekšējie ĀKK projekti | — | (22) | 212 | 829 | 1 019 | 951 |
| Ārkārtas palīdzība | — | (7) | 5 | 21 | 19 | 112 |
| Institucionālais atbalsts | — | — | 2 | 10 | 13 | 7 |
| Iemaksas trasta fondos | — | — | — | 673 | 673 | 535 |
| Kopā | — | (33) | 462 | 4 179 | 4 607 | 3 755 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2020

2019

Plānojamais atbalsts

Plānojamais atbalsts

—

—

—

—

244

244

2 646

2 646

2 889

2 889

2 120

2 120

Makroekonomiskais atbalsts

Makroekonomiskais atbalsts

—

(8)

(8)

—

—

(8)

(8)

29

29

Nozaru politika

Nozaru politika

—

3

3

—

—

3

3

(0)

(0)

Iekšējie ĀKK projekti

Iekšējie ĀKK projekti

—

(22)

(22)

212

212

829

829

1 019

1 019

951

951

Ārkārtas palīdzība

Ārkārtas palīdzība

—

(7)

(7)

5

5

21

21

19

19

112

112

Institucionālais atbalsts

Institucionālais atbalsts

—

—

2

2

10

10

13

13

7

7

Iemaksas trasta fondos

Iemaksas trasta fondos

—

—

—

673

673

673

673

535

535

Kopā

Kopā

—

—

(33)

(33)

462

462

4 179

4 179

4 607

4 607

3 755

3 755

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos, atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

Pamatdarbības izdevumi 2020. gadā ievērojami palielinājās par 852 miljoniem EUR, galvenokārt tādēļ, ka palielinājās izdevumi 11. EAF (no 3,141 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 4,179 miljoniem EUR 2020. gadā). Covid-19 krīzes dēļ palielinājās izdevumi 11. EAF, it īpaši tādēļ, ka projekti tika pārorientēti, lai pārvarētu krīzi. Turklāt 10. un 11. EAF izmaksu izmaiņas arī atbilst EAF dzīves ciklam un ir saistītas ar atvērto līgumu skaita attīstību šajos EAF. 11. EAF sasniedza briedumu 2020. gadā, un tas nozīmē, ka gada beigās bija ievērojami vairāk līgumu, atbilstīgi kuriem radās izdevumi (skatīt 2.2. skaidrojumu). Turpretī daudzi līgumi 2020. gadā bija izpildīti un slēgti 10. EAF un iepriekšējos EAF, kā rezultātā šajos EAF radušies izdevumi samazinājās.

2.2.

11. EAF izdevumu palielinājumu galvenokārt veicināja plānojamā atbalsta palielinājums (no 2,120 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 2,889 miljoniem EUR 2020. gadā) un iemaksu trasta fondos palielinājums (no 535 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 673 miljoniem EUR 2020. gadā). Turpretī izdevumi saistībā ar ārkārtas atbalstu samazinājās par 92 miljoniem EUR. Kā minēts iepriekš, galvenokārt 11. EAF atbalsta instrumentu izdevumu struktūra mainījās salīdzinājumā ar 2019. gadu, lai ņemtu vērā Covid-19 pandēmijas dēļ radušās vajadzības.

Negatīvā summa 9. EAF galvenokārt radās 2019. gada slēgšanas iegrāmatojumu apvērses dēļ.

3.4.   LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2020 | 2019 |
| Līdzfinansējums | — | — | 41 | 12 | 53 | 14 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2020

2019

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

—

—

41

41

12

12

53

53

14

14

Šajā pozīcijā iekļauti izdevumi, kas 2020. gadā radās saistībā ar līdzfinansējuma projektiem. Būtu jāatzīmē, ka radušies izdevumi ietver ar finanšu gada robeždatumu saistītās aplēstās summas (un attiecīgi iepriekšējā gada aplēsto summu apvērses).

2020. gadā daudzi līdzfinansēti projekti 11. EAF tika pabeigti vai sasniedza briedumu, kā rezultātā palielinājās izdevumi un samazinājās līdzfinansējuma saistības (skatīt 2.6.1. un 2.7.2.skaidrojumu).

2.6.1.

2.7.2.

Atbilstoši grāmatvedības noteikumiem par līdzfinansējumu summām, kas izveidojās, nebija nekādas ietekmes uz gada rezultātu, jo tās tika atzītas gan līdzfinansējuma izdevumos, gan līdzfinansējuma ieņēmumos (3.1.1. skaidrojums).

3.1.1.

Atbalsta instrumenti un līdzfinansējuma izdevumi pa pārvaldības veidiem

Atbalsta instrumenti un līdzfinansējuma izdevumi pa pārvaldības veidiem

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Tiešā pārvaldība | | |
| Īsteno: | | |
| | Komisija |

(miljoni EUR)

2020

2019

Tiešā pārvaldība

Tiešā pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

168

168

86

86

| | ES izpildaģentūras |
| --- | --- |

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

14

14

(13)

(13)

| | Trasta fondi |
| --- | --- |

Trasta fondi

Trasta fondi

19

19

483

483

| | ES delegācijas |
| --- | --- |

ES delegācijas

ES delegācijas

1 969

1 969

1 141

1 141

2 170

2 170

1 697

1 697

Netiešā pārvaldība

Netiešā pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

| | EIB un EIF |
| --- | --- |

EIB un EIF

EIB un EIF

(67)

(67)

145

145

| | Starptautiskās organizācijas |
| --- | --- |

Starptautiskās organizācijas

Starptautiskās organizācijas

1 268

1 268

1 003

1 003

| | Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu |
| --- | --- |

Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu

Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu

243

243

126

126

| | Publisko tiesību subjekti |
| --- | --- |

Publisko tiesību subjekti

Publisko tiesību subjekti

248

248

184

184

| | Trešās valstis |
| --- | --- |

Trešās valstis

Trešās valstis

795

795

613

613

| | ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību |
| --- | --- |

ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību

ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību

2

2

1

1

2 490

2 490

2 073

2 073

Kopā

Kopā

4 660

4 660

3 770

3 770

3.5.   FINANSĒJUMA IZMAKSAS

FINANSĒJUMA IZMAKSAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2020 | 2019 |
| Debitoru parādu daļēja norakstīšana | (1) | 3 | 16 | 4 | 21 | 1 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2020

2019

Debitoru parādu daļēja norakstīšana

Debitoru parādu daļēja norakstīšana

(1)

(1)

3

3

16

16

4

4

21

21

1

1

Palielinājums šajā pozīcijā radās tāpēc, ka palielinājās aplēstie izdevumi par neatgūstamajām summām, kas izriet no atgūšanas rīkojumiem ar ilgu termiņu (vairāk nekā divi gadi), bankrota un atbrīvojumiem.

3.6.   CITI IZDEVUMI

CITI IZDEVUMI

Pozīcija “Administratīvie un IT izdevumi” ietver summas, kas balstītas uz EAF iekšējo nolīgumu, kurš piešķirts Komisijai to administratīvo izmaksu segšanai, kas rodas gan galvenajai mītnei, gan delegācijām saistībā ar EAF programmu pārvaldību. Tā dēvētie “atbalsta izdevumi” attiecas galvenokārt uz uzdevumiem par projektu sagatavošanu, pēcpārbaudi, pārraudzību un novērtēšanu, kā arī izdevumiem par datortīkliem, tehnisko palīdzību, finanšu pārvaldību un prognozēšanu, utt.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2020 | 2019 |
| Administratīvie un IT izdevumi | — | — | — | 120 | 120 | 220 |
| Uzkrājums riskiem un maksām | — | — | — | — | — | — |
| Realizētie tirdzniecības debitoru zaudējumi | — | 4 | 1 | — | 4 | 3 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | — | 6 | 24 | 42 | 72 | 37 |
| Kopā | (0) | 9 | 25 | 162 | 196 | 260 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2020

2019

Administratīvie un IT izdevumi

Administratīvie un IT izdevumi

—

—

—

—

120

120

120

120

220

220

Uzkrājums riskiem un maksām

Uzkrājums riskiem un maksām

—

—

—

—

—

—

—

Realizētie tirdzniecības debitoru zaudējumi

Realizētie tirdzniecības debitoru zaudējumi

—

4

4

1

1

—

—

4

4

3

3

Zaudējumi no valūtas maiņas

Zaudējumi no valūtas maiņas

—

—

6

6

24

24

42

42

72

72

37

37

Kopā

Kopā

(0)

(0)

9

9

25

25

162

162

196

196

260

260

Samazinājums šajā pozīcijā ir radies divu būtisku apstākļu dēļ – ievērojamais administratīvo un IT izdevumu gada beigu aplēses samazinājums (2019. gadā – 220 miljoni EUR) un ar valūtas maiņu saistīto zaudējumu palielinājums (2019. gadā – 37 miljoni EUR).

4.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Izpildes garantijas | — | 7 | 4 | — | 12 | 15 |
| Ieturēšanas garantijas | — | 5 | 3 | — | 9 | 9 |
| Kopā | — | 13 | 7 | — | 21 | 24 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Izpildes garantijas

Izpildes garantijas

—

7

7

4

4

—

—

12

12

15

15

Ieturēšanas garantijas

Ieturēšanas garantijas

—

5

5

3

3

—

9

9

9

9

Kopā

Kopā

—

13

13

7

7

—

—

21

21

24

24

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti to līgumos ar EAF.

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmēji izpilda savus pienākumus. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs ieturēšanas garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus.

Ja līgumi tiek pārvaldīti netiešās pārvaldības režīmā, garantijas pieder līgumslēdzējai iestādei, kas nav EAF, un EAF tās nenorāda.

4.2.   CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.2.1.   Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL (“reste à liquider”), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai atceltas saistības. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

RAL

reste à liquider

RAL

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Saistības vēl neizlietotās apropriācijās | — | 42 | 580 | 6 602 | 7 224 | 8 564 |

(miljoni EUR)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2020.

31.12.2019.

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

—

—

42

42

580

580

6 602

6 602

7 224

7 224

8 564

8 564

2020. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija 9,286 miljardi EUR (2019. gadā – 10,270 miljardi EUR).

RAL

5.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām kases operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus.

5.1.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF finanšu regulā un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekš minēto regulu ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

| a) | EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi. |
| --- | --- |

a)

EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi.

| b) | Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās.

| c) | Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu. |
| --- | --- |

c)

Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2.   VALŪTAS RISKS

VALŪTAS RISKS

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | | | | | | | | |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 65 | — | — | — | 69 | 6 | 140 | — | — | — | — | 115 | 8 | 123 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2 | — | — | — | 726 | — | 728 | 1 | — | — | — | 1 178 | — | 1 179 |
| | 67 | — | — | — | 795 | 6 | 868 | 1 | — | — | — | 1 293 | 8 | 1 302 |
| Finanšu saistības | | | | | | | | | | | | | | |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | — | — | — | — | (2) | — | (2) | — | — | — | — | (19) | — | (19) |
| Kreditoru parādi | (16) | — | (6) | — | (603) | 10 | (615) | (7) | — | — | — | (509) | — | (516) |
| | (16) | — | (6) | — | (605) | 10 | (617) | (7) | — | — | — | (528) | — | (535) |
| Kopā | 51 | — | (6) | — | 190 | 16 | 251 | (6) | — | — | — | 765 | 8 | 767 |

(miljoni EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

65

65

—

—

—

69

69

6

6

140

140

—

—

—

—

—

—

115

115

8

8

123

123

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2

2

—

—

—

726

726

—

728

728

1

1

—

—

—

—

1 178

1 178

—

1 179

1 179

67

67

—

—

—

795

795

6

6

868

868

1

1

—

—

—

—

—

1 293

1 293

8

8

1 302

1 302

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Ilgtermiņa finanšu saistības

Ilgtermiņa finanšu saistības

—

—

—

—

(2)

(2)

—

(2)

(2)

—

—

—

—

(19)

(19)

—

(19)

(19)

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

(16)

(16)

—

(6)

(6)

—

(603)

(603)

10

10

(615)

(615)

(7)

(7)

—

—

—

(509)

(509)

—

—

(516)

(516)

(16)

(16)

—

(6)

(6)

—

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

(7)

(7)

—

—

—

(528)

(528)

—

—

(535)

(535)

Kopā

Kopā

51

51

—

(6)

(6)

—

190

190

16

16

251

251

(6)

(6)

—

—

—

—

—

765

765

8

8

767

767

Visas iemaksas tiek glabātas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF kases operācijas nav pakļautas valūtas riskam.

5.3.   PROCENTU LIKMJU RISKS

PROCENTU LIKMJU RISKS

EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts kredītprocentu likmju riskam. Tomēr, tā kā ECB noguldījuma pakalpojuma procentu likme ir negatīva (-0,5 % kopš 2019. gada septembra), noguldījumi euro valūtā rada negatīvus procentus.

Katra dalībvalsts veic iemaksas EAF budžetā speciālā kontā, kas atvērts tās norādītā finanšu iestādē. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/888 (8) jebkādu negatīvu atlīdzību šajos kontos sedz attiecīgā dalībvalsts.

8

Tomēr komercbanku kontos turētiem diennakts atlikumiem tiek piemērotas negatīvas procentu likmes. Tāpēc Komisija EAF vārdā ir ieviesusi naudas pārvaldības procedūras, lai līdz minimumam samazinātu šajos kontos turētos atlikumus un, ciktāl iespējams, ierobežotu negatīvās procentu izmaksas. Procenti tiek aprēķināti, pamatojoties uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteiktu starpību (pozitīvu vai negatīvu). Ir ieviestas kontroles, lai nodrošinātu, ka šie procenti ir saskaņā ar līgumisko vienošanos.

5.4.   KREDĪTRISKS (DARĪJUMU PARTNERA RISKS)

KREDĪTRISKS (DARĪJUMU PARTNERA RISKS)

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Kopā | Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazinājusies | Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Kopā 31.12.2020. | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 123 | 100 | 16 | 7 | — |
| Kopā 31.12.2019. | 123 | 100 | 16 | 7 | — |

(miljoni EUR)

Kopā

Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazinājusies

Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Finanšu aktīvi pa riska kategorijām

Finanšu aktīvi pa riska kategorijām

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Debitoru parādi | Nauda | Kopā | Debitoru parādi | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu | | | | | | |
| Augstākie un augstas pakāpes | 9 | 372 | 381 | 7 | 958 | 965 |
| Virs vidējās pakāpes | — | 211 | 211 | — | 220 | 220 |
| Zem vidējās pakāpes | — | 145 | 145 | — | 1 | 1 |
| Neieguldījumu pakāpe | — | — | — | — | — | — |
| | 9 | 728 | 737 | 7 | 1 179 | 1 186 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | | | | |
| 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) | 131 | — | 131 | 116 | — | 116 |
| 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) | — | — | — | — | — | — |
| Kopā | 131 | — | 131 | 116 | — | 116 |
| Kopā | 140 | 728 | 868 | 123 | 1 179 | 1 302 |

(miljoni EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Debitoru parādi

Nauda

Kopā

Debitoru parādi

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Augstākie un augstas pakāpes

Augstākie un augstas pakāpes

9

9

372

372

381

381

7

7

958

958

965

965

Virs vidējās pakāpes

Virs vidējās pakāpes

—

211

211

211

211

—

220

220

220

220

Zem vidējās pakāpes

Zem vidējās pakāpes

—

145

145

145

145

—

1

1

1

1

Neieguldījumu pakāpe

Neieguldījumu pakāpe

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

9

728

728

737

737

7

7

1 179

1 179

1 186

1 186

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē)

1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē)

131

131

—

—

131

131

116

116

—

—

116

116

2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē)

2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē)

—

—

—

—

—

—

Kopā

Kopā

131

131

—

—

131

131

116

116

—

—

116

116

Kopā

Kopā

140

140

728

728

868

868

123

123

1 179

1 179

1 302

1 302

Līdzekļi, kas atbilst kategorijām neieguldījumu pakāpe un zem vidējās pakāpes, attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 20. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo regulu šādu iemaksu summai jāpaliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi.

neieguldījumu pakāpe

zem vidējās pakāpes

Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā ar EAF FR tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījumu partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis).

Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Tāpēc šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, tādējādi nodrošinot, ka arī EAF risks ir ierobežots.

Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai samazinātu darījumu partnera risku, kam ir pakļauts EAF.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis.

Moody's

S&P

Fitch

5.5.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Finanšu saistības 31.12.2020. | 615 | 2 | — | 617 |
| Finanšu saistības 31.12.2019. | 516 | 2 | 17 | 535 |

(miljoni EUR)

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Finanšu saistības 31.12.2020.

Finanšu saistības 31.12.2020.

615

615

2

2

—

—

617

617

Finanšu saistības 31.12.2019.

Finanšu saistības 31.12.2019.

516

516

2

2

17

17

535

535

EAF piemērojamie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretī maksājumiem piemīt sezonalitāte.

Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas kases un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par kases stāvokli.

Turklāt attiecībā uz EAF kases operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6.   INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTAJĀM PUSĒM

INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTAJĀM PUSĒM

EAF saistītās puses ir ES trasta fonds Bêkou, ES trasta fonds Āfrikai un Eiropas Komisija. Tā kā darījumi starp abiem subjektiem notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav nepieciešamas īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

Bêkou

EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tostarp Komisijas, pilnvaras ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada pārskatos 7.2. pozīcijā “Augstākajiem vadītājiem piešķirtās prasījuma tiesības”.

7.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Šo pārskatu parakstīšanas dienā EAF grāmatvedim nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie skaidrojumi ir sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

8.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem. Tomēr budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka vieni un tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, tas ir lietderīgs kontroles pasākums, lai nodrošinātu, ka tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. Tabulas skaidrojumos ir sniegta papildu informācija par galveno saskaņošanas posteņu veidu.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | (4 744 ) | (3 956 ) |
| Ieņēmumi | | |
| Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu | (2) | — |
| Kārtējā gadā konstatētie prasījumi, kuru summas vēl nav iekasētas | (23) | (16) |
| Iepriekšējos gados konstatētie prasījumi, kuru summas iekasētas kārtējā gadā | 13 | 23 |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | 61 | 53 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (33) | (67) |
| Citi | — | (3) |
| Izdevumi | | |
| Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti | 119 | 107 |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (817) | (672) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (281) | (44) |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 1 102 | 719 |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | (4 604 ) | (3 856 ) |

(miljoni EUR)

2020

2019

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu

Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu

(2)

(2)

—

—

Kārtējā gadā konstatētie prasījumi, kuru summas vēl nav iekasētas

Kārtējā gadā konstatētie prasījumi, kuru summas vēl nav iekasētas

(23)

(23)

(16)

(16)

Iepriekšējos gados konstatētie prasījumi, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

Iepriekšējos gados konstatētie prasījumi, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

13

13

23

23

Priekšfinansējuma neto ietekme

Priekšfinansējuma neto ietekme

61

61

53

53

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(33)

(33)

(67)

(67)

Citi

Citi

—

—

(3)

(3)

Izdevumi

Izdevumi

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti

119

119

107

107

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(817)

(817)

(672)

(672)

Priekšfinansējuma neto ietekme

Priekšfinansējuma neto ietekme

(281)

(281)

(44)

(44)

Uzkrātie izdevumi (neto)

Uzkrātie izdevumi (neto)

1 102

1 102

719

719

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

(4 604 )

(4 604 )

(3 856 )

(3 856 )

8.1.   SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem.

Prasījumus, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, ieraksta saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tos nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētās summas ieskaita rezervēs un nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma.

Prasījumus, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu

Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretī iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam saskaņošanas nolūkā.

kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus

iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

Pozīcija “priekšfinansējuma neto ietekme” attiecas uz priekšfinansējuma ieskaitu ar summām, ko atgūst no saņēmējiem. Šie naudas ieņēmumi ir budžeta ieņēmumi, tomēr tiem nav ietekmes uz saimnieciskās darbības rezultātu, tāpēc tie ir jāpieskaita saskaņošanas nolūkā.

“priekšfinansējuma neto ietekme”

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

Neto uzkrātos ieņēmumus

8.2.   SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, jāpieskaita saskaņošanas nolūkā, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet nav daļa no budžeta izdevumiem. Turpretī iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā.

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti

iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

atceltajiem maksājumiem

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Otrais lielums rāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Priekšfinansējuma neto ietekme

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

Neto uzkrātos izdevumus

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

ES TRASTA FONDA BÊKOU 2020. GADA PĀRSKATI (9)

ES TRASTA FONDA BÊKOU 2020. GADA PĀRSKATI

9

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ES TRASTA FONDU BÊKOU

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ES TRASTA FONDU BÊKOU

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Izveide

Izveide

Saskaņā ar 234. un 235. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR) (10), un 35. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR) (11), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“ES trasta fondi”). Ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumu vajadzībām, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzēm, vai tematisko pasākumu vajadzībām Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem.

10

11

Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņemot to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem.

Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

| — | Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus, |
| --- | --- |

—

Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus,

| — | Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām, |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām,

| — | Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību, |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību,

| — | Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē. |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē.

Esošie ES trasta fondi

Esošie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

| — | ESTF BÊKOU, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ESTF BÊKOU, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

BÊKOU

| — | ESTF MADAD – Eiropas Savienības reģionāls trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī, |
| --- | --- |

—

ESTF MADAD – Eiropas Savienības reģionāls trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

MADAD

| — | ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī, |
| --- | --- |

—

ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

| — | ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī. |
| --- | --- |

—

ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

Misija

Misija

ESTF Bêkou tika izveidots ar mērķi veicināt Centrālāfrikas Republikas (CĀR) stabilizāciju un atjaunošanu. Tā galvenais mērķis, kas noteikts izveides nolīgumā, ir “sniegt saskaņotu, mērķtiecīgu palīdzību, lai stiprinātu neaizsargāto iedzīvotāju grupu izturētspēju un visos aspektos atbalstītu Centrālāfrikas Republiku krīzes pārvarēšanā un valsts atjaunošanā, koordinēt darbības īsā, vidējā un ilgā termiņā, kā arī palīdzēt kaimiņvalstīm tikt galā ar krīzes sekām”.

Bêkou

Galvenās operatīvās darbības

Galvenās operatīvās darbības

Savienības trasta fonds apvieno resursus no dažādiem līdzekļu devējiem, lai finansētu programmas, pamatojoties uz saskaņotiem mērķiem. ESTF Bêkou kopš tā izveides 2014. gada jūlijā ir pieņēmis 22 programmas un sasniedzis vairāk nekā 2,5 miljonus līdzekļu saņēmēju. Programmu mērķis ir palīdzēt Centrālāfrikas Republikai (CĀR) un tās iedzīvotājiem pēc 2013. gada krīzes. Konkrētāk, ESTF Bêkou mērķis ir nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem (galvenokārt veselības aprūpes, ūdens apgādes un sanitārijas pakalpojumiem), atbalstīt ekonomikas atveseļošanos un darbavietu radīšanu un veicināt sociālo kohēziju un samierināšanu.

Bêkou

Bêkou

Pārvaldība

Pārvaldība

ESTF Bêkou pārvaldību nodrošina Eiropas Komisija, kas darbojas arī kā tā abu pārvaldes struktūru – trasta fonda valdes un darbības komitejas – sekretariāts. ESTF Bêkou trasta fonda valdē un darbības komitejas sastāvā ir līdzekļu devēju, Komisijas, Eiropas Parlamenta pārstāvji, Centrālāfrikas Republikas iestāžu pārstāvis un novērotāji. Noteikumi par valdes sastāvu un tās iekšējie noteikumi ir paredzēti Savienības trasta fonda izveides nolīgumā.

Bêkou

Bêkou

Valdes galvenais uzdevums ir izstrādāt un pārskatīt trasta fonda vispārējo stratēģiju. Darbības komiteja ir atbildīga par fonda finansējamo darbību atlasi, un tā pārrauga šo darbību īstenošanu. Tā arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

Finansējuma avoti

Finansējuma avoti

ESTF Bêkou tiek finansēts no līdzekļu devēju iemaksām.

Bêkou

Gada pārskati

Gada pārskati

Sagatavošanas pamats

Sagatavošanas pamats

Tiesiskais regulējums un termiņi gada pārskatu sagatavošanai ir noteikti Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības trasta fondu Centrālāfrikas Republikai, “ES trasta fondu Bêkou” un fonda iekšējos noteikumos (“izveides nolīgums”). Saskaņā ar minēto izveides nolīgumu gada pārskatus sagatavo saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (ES Grāmatvedības noteikumi – EGN) un kas balstīti uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

Bêkou

Grāmatvedis

Grāmatvedis

Komisijas grāmatvedis darbojas kā Savienības trasta fondu grāmatvedis. Grāmatvedis ir atbildīgs par to, lai noteiktu grāmatvedības procedūras un kontu plānu, kas ir kopīgs visiem Savienības trasta fondiem. Komisijas iekšējam revidentam, OLAF un Revīzijas palātai ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Savienības trasta fondiem kā attiecībā uz citiem Komisijas veiktiem pasākumiem. Savienības trasta fondiem arī katru gadu veic neatkarīgu ārējo revīziju.

OLAF

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskati aptver laikposmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim un ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi. Finanšu pārskati un papildinošie skaidrojumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz uzkrājumu principa grāmatvedību, savukārt budžeta izpildes ziņojumi galvenokārt ir balstīti uz naudas pārvietojumiem.

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju. Grāmatveža sagatavotie provizoriskie gada pārskati līdz nākamā gada 1. martam tiek nosūtīti revīzijas uzņēmumam, kuru subjekts izraugās konkursa procedūrā. Pēc revīzijas grāmatvedis sagatavo galīgos gada pārskatus un iesniedz tos darbības komitejai apstiprināšanai (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) punkts).

ESTF Bêkou gada pārskatus konsolidē Eiropas Attīstības fonda gada pārskatos.

Bêkou

Būtiskākie notikumi

Būtiskākie notikumi

Gada sasniegumi

Gada sasniegumi

ES 2014. gada jūlijā izveidoja savu pirmo trasta fondu (ESTF), dēvētu par Bêkou (kas sangu valodā nozīmē “cerība”), lai palīdzētu Centrālāfrikas Republikai (CĀR) un tās iedzīvotājiem pēc 2013. gada krīzes. ESTF Bêkou mērķis ir nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem (galvenokārt veselības aprūpes, kā arī ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem), atbalstīt lauku attīstību un ekonomikas atveseļošanos un veicināt samierināšanu. ESTF Bêkou kopš tā izveides ir pieņēmis 23 programmas un sasniedzis vairāk nekā 2,8 miljonus līdzekļu saņēmēju.

Bêkou

Bêkou

Bêkou

Neraugoties uz pastāvošo demokrātiski ievēlēto valdību un miera nolīguma parakstīšanu 2019. gada februārī, drošības situācija CĀR joprojām ir nepastāvīga. Tieši šajos sarežģītajos un nepastāvīgajos apstākļos ESTF Bêkou izmanto savas salīdzināmās priekšrocības, proti, elastīgumu un spēju pielāgoties mainīgiem apstākļiem. Turklāt ESTF Bêkou patlaban joprojām ir vienīgais instruments, kas stiprina gan iedzīvotāju, gan valsts noturību ar patiesas neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes (LRRD) pieejas starpniecību.

Bêkou

Bêkou

LRRD

2020. gada būtiskākie notikumi ietver turpmāk minētos notikumus.

| — | Aprīlī ESTF Bêkou rakstiskā procedūrā pieņēma trīs jaunas programmas. To vidū ir programmas Gender trešais posms, Samierināšanas pasākuma otrais posms, kas paredz turpināt atbalsta sniegšanu Centrālāfrikas radiostacijām un jo īpaši radiostacijai “Radio Ndeke Luka”, kā arī jauna profesionālās apmācības programma lauku nozarē. |
| --- | --- |

—

Aprīlī ESTF Bêkou rakstiskā procedūrā pieņēma trīs jaunas programmas. To vidū ir programmas Gender trešais posms, Samierināšanas pasākuma otrais posms, kas paredz turpināt atbalsta sniegšanu Centrālāfrikas radiostacijām un jo īpaši radiostacijai “Radio Ndeke Luka”, kā arī jauna profesionālās apmācības programma lauku nozarē.

Bêkou

Gender

Radio Ndeke Luka

| — | Reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu, ESTF Bêkou ieguldīja ievērojamus centienus, lai pārorientētu, paātrinātu darbības un piešķirtu tām prioritāti nolūkā maksimāli efektīvi reaģēt uz krīzi. Šajā saistībā veselības aprūpes, ūdensapgādes un sanitārijas programmām bija kritiska nozīme attiecībā uz atbalstu “Eiropas komandas” reakcijai uz krīzi, kuras dēļ pieauga vajadzības abās šajās nozarēs. Jūnijā ESTF Bêkou apstiprināja abu darbību pārskatīšanu, palielinot veselības aprūpes programmas budžetu par 2,2 miljoniem EUR un ūdensapgādes un sanitārijas pasākuma budžetu par 2 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

—

Reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu, ESTF Bêkou ieguldīja ievērojamus centienus, lai pārorientētu, paātrinātu darbības un piešķirtu tām prioritāti nolūkā maksimāli efektīvi reaģēt uz krīzi. Šajā saistībā veselības aprūpes, ūdensapgādes un sanitārijas programmām bija kritiska nozīme attiecībā uz atbalstu “Eiropas komandas” reakcijai uz krīzi, kuras dēļ pieauga vajadzības abās šajās nozarēs. Jūnijā ESTF Bêkou apstiprināja abu darbību pārskatīšanu, palielinot veselības aprūpes programmas budžetu par 2,2 miljoniem EUR un ūdensapgādes un sanitārijas pasākuma budžetu par 2 miljoniem EUR.

Bêkou

Bêkou

| — | Decembrī ESTF Bêkou pieņēma programmu civilās aizsardzības izvēršanas atbalstam par kopējo summu 4 miljoni EUR. Turklāt, lai novērstu finansējuma trūkumu īpaši svarīgajā veselības aprūpes nozarē, ESTF Bêkou vēlreiz palielināja notiekošās veselības programmas (III posms) budžetu (papildu 10 miljoni EUR). |
| --- | --- |

—

Decembrī ESTF Bêkou pieņēma programmu civilās aizsardzības izvēršanas atbalstam par kopējo summu 4 miljoni EUR. Turklāt, lai novērstu finansējuma trūkumu īpaši svarīgajā veselības aprūpes nozarē, ESTF Bêkou vēlreiz palielināja notiekošās veselības programmas (III posms) budžetu (papildu 10 miljoni EUR).

Bêkou

Bêkou

| — | ESTF Bêkou projektu īstenošanu iezīmēja nepastāvīgā drošības situācija (lokalizēti konflikti Bangi un iekšzemē, kam sekoja nosacītas stabilitātes periodi), kā arī nenoteiktība, jo tuvojās prezidenta vēlēšanas 2020. gada decembrī. |
| --- | --- |

—

ESTF Bêkou projektu īstenošanu iezīmēja nepastāvīgā drošības situācija (lokalizēti konflikti Bangi un iekšzemē, kam sekoja nosacītas stabilitātes periodi), kā arī nenoteiktība, jo tuvojās prezidenta vēlēšanas 2020. gada decembrī.

Bêkou

2020. gada decembrī pēc ESTF valdes oficiāla pieprasījuma ES nolēma pagarināt ESTF Bêkou darbības ilgumu līdz 2021. gada 31. decembrim, un tādējādi tā kopējais ilgums palielinājās no 78 mēnešiem līdz 90 mēnešiem. Tas ļaus ESTF Bêkou savlaicīgi uzņemties saistības un noslēgt līgumus par visām saņemtajām iemaksām un reaģēt uz CĀR vajadzībām. Šis ir otrais un pēdējais ESTF pagarinājums.

Bêkou

Bêkou

Budžets un budžeta izpilde

Finansiālajā ziņā ESTF iemaksu veicēju saistības 2020. gada beigās veidoja gandrīz 308,3 miljonus EUR. Tas ir palielinājums par 12,5 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2019. gadu. No šiem 308,3 miljoniem EUR 1 miljons EUR joprojām ir jāapstiprina.

Līgumu ziņā ESTF Bêkou 2020. gadā parakstīja septiņus jaunus līgumus un deviņus līgumu papildinājumus par izmaksu palielināšanu par kopējo summu gandrīz 53 miljoni EUR. Tie veicina ESTF Bêkou programmu īstenošanu tādās jomās kā veselības aprūpe, ūdensapgāde un sanitārija, lauku attīstība, ekonomikas atveseļošanās un samierināšana.

Bêkou

Bêkou

Visbeidzot, 2020. gadā papildus iepriekšējos gados veiktajiem maksājumiem tika samaksāti vairāk nekā 46 miljoni EUR; kopējās izmaksas kopš ESTF Bêkou izveides ir sasniegušas gandrīz 197 miljonus EUR.

Bêkou

Covid-19 galvenā ietekme uz ESTF Bêkou budžeta izpildi 2020. gadā bija šāda:

Bêkou

| — | mazāk līgumu, jo bija grūtības sagatavot darbības, |
| --- | --- |

—

mazāk līgumu, jo bija grūtības sagatavot darbības,

| — | mazāki izdevumi, jo nebija iespējams īstenot projektus un bija grūtības pabeigt finanšu ziņojumus un izdevumu apstiprināšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

—

mazāki izdevumi, jo nebija iespējams īstenot projektus un bija grūtības pabeigt finanšu ziņojumus un izdevumu apstiprināšanas ziņojumus.

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekšminēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

| — | pamatdarbības izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – tie kopumā ir samazinājušies par 661 tūkstoti EUR; tomēr izdevumi saistībā ar veselības aprūpes pamatpakalpojumiem ir palielinājušies, jo, reaģējot uz papildu problēmām, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, budžets tika palielināts, |
| --- | --- |

—

pamatdarbības izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – tie kopumā ir samazinājušies par 661 tūkstoti EUR; tomēr izdevumi saistībā ar veselības aprūpes pamatpakalpojumiem ir palielinājušies, jo, reaģējot uz papildu problēmām, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, budžets tika palielināts,

3.3.

| — | priekšfinansējums (skatīt 2.1. skaidrojumu) – tas samazinājās par 3 685 tūkstošiem EUR, jo parakstītā līgumu skaita samazinājuma dēļ tika izmaksāts mazāk avansa maksājumu (2020. gadā septiņi jauni līgumi salīdzinājumā ar 11 līgumiem 2019. gadā), |
| --- | --- |

—

priekšfinansējums (skatīt 2.1. skaidrojumu) – tas samazinājās par 3 685 tūkstošiem EUR, jo parakstītā līgumu skaita samazinājuma dēļ tika izmaksāts mazāk avansa maksājumu (2020. gadā septiņi jauni līgumi salīdzinājumā ar 11 līgumiem 2019. gadā),

2.1.

| — | finanšu saistības (skatīt 2.4. skaidrojumu) – tās samazinājās par 11 889 tūkstošiem EUR, galvenokārt tādēļ, ka no līdzekļu devējiem iekasētās iemaksas nav pietiekamas, lai segtu gada izejošās maksājumu plūsmas. Rezultātā samazinājās arī nauda un naudas ekvivalenti (skatīt 2.3. skaidrojumu). |
| --- | --- |

—

finanšu saistības (skatīt 2.4. skaidrojumu) – tās samazinājās par 11 889 tūkstošiem EUR, galvenokārt tādēļ, ka no līdzekļu devējiem iekasētās iemaksas nav pietiekamas, lai segtu gada izejošās maksājumu plūsmas. Rezultātā samazinājās arī nauda un naudas ekvivalenti (skatīt 2.3. skaidrojumu).

2.4.

2.3.

BILANCE

BILANCE

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Priekšfinansējums | 2.1 | 2 418 | 3 273 |
| | | 2 418 | 3 273 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Priekšfinansējums | 2.1 | 15 482 | 18 312 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.2 | 5 340 | 1 853 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.3 | 7 339 | 17 432 |
| | | 28 161 | 37 597 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 30 579 | 40 870 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Finanšu saistības | 2.4 | (17 838 ) | (29 727 ) |
| | | (17 838 ) | (29 727 ) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Kreditoru parādi | 2.5 | (795) | (10) |
| Uzkrātie izdevumi | 2.6 | (11 947 ) | (11 133 ) |
| | | (12 741 ) | (11 143 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (30 579 ) | (40 870 ) |
| NETO AKTĪVI | | — | — |
| KAPITĀLS UN REZERVES | | | |
| Dalībnieku iemaksas | | — | — |
| Uzkrātais pārpalikums | | — | — |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | — | — |
| NETO AKTĪVI | | — | — |

(tūkst. EUR)

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.1

2.1

2 418

2 418

3 273

3 273

2 418

2 418

3 273

3 273

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.1

2.1

15 482

15 482

18 312

18 312

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.2

2.2

5 340

5 340

1 853

1 853

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.3

2.3

7 339

7 339

17 432

17 432

28 161

28 161

37 597

37 597

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

30 579

30 579

40 870

40 870

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.4

2.4

(17 838 )

(17 838 )

(29 727 )

(29 727 )

(17 838 )

(17 838 )

(29 727 )

(29 727 )

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

2.5

2.5

(795)

(795)

(10)

(10)

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

2.6

2.6

(11 947 )

(11 947 )

(11 133 )

(11 133 )

(12 741 )

(12 741 )

(11 143 )

(11 143 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(30 579 )

(30 579 )

(40 870 )

(40 870 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

—

—

KAPITĀLS UN REZERVES

KAPITĀLS UN REZERVES

Dalībnieku iemaksas

Dalībnieku iemaksas

—

—

Uzkrātais pārpalikums

Uzkrātais pārpalikums

—

—

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

—

—

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| Tūkst. EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2020 | 2019 |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| Ieņēmumi no ziedojumiem | 3.1 | 47 889 | 48 343 |
| Izdevumu atgūšana | 3.2 | 115 | 68 |
| | | 48 004 | 48 410 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| Finanšu ieņēmumi | | — | (2) |
| | | — | (2) |
| Ieņēmumi kopā | | 48 004 | 48 408 |
| IZDEVUMI | | | |
| Pamatdarbības izdevumi | 3.3 | (46 959 ) | (47 620 ) |
| Finansējuma izmaksas | 3.4 | (68) | — |
| Citi izdevumi | 3.5 | (978) | (789) |
| Izdevumi kopā | | (48 004 ) | (48 408 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | | | |

Tūkst. EUR

Skaidrojums

2020

2019

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no ziedojumiem

Ieņēmumi no ziedojumiem

3.1

3.1

47 889

47 889

48 343

48 343

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

3.2

3.2

115

115

68

68

48 004

48 004

48 410

48 410

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

—

—

(2)

(2)

—

—

(2)

(2)

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

48 004

48 004

48 408

48 408

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

3.3

3.3

(46 959 )

(46 959 )

(47 620 )

(47 620 )

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

3.4

3.4

(68)

(68)

—

—

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.5

3.5

(978)

(978)

(789)

(789)

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(48 004 )

(48 004 )

(48 408 )

(48 408 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | 3 685 | 11 405 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | (3 487 ) | (715) |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | (11 889 ) | (13 010 ) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | 784 | (908) |
| Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums) | 814 | 6 734 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | (10 093 ) | 3 506 |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | (10 093 ) | 3 506 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 17 432 | 13 926 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 7 339 | 17 432 |

(tūkst. EUR)

2020

2019

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

3 685

3 685

11 405

11 405

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(3 487 )

(3 487 )

(715)

(715)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(11 889 )

(11 889 )

(13 010 )

(13 010 )

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

784

784

(908)

(908)

Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums)

814

814

6 734

6 734

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(10 093 )

(10 093 )

3 506

3 506

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

(10 093 )

(10 093 )

3 506

3 506

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

17 432

17 432

13 926

13 926

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

7 339

7 339

17 432

17 432

ESTF ĀFRIKAI 2020. GADA PĀRSKATI (12)

ESTF ĀFRIKAI 2020. GADA PĀRSKATI

12

PAMATINFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI

PAMATINFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Izveide

Izveide

Saskaņā ar 234. un 235. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR) (13), un 35. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR) (14), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“ES trasta fondi”). Ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumu vajadzībām, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzēm, vai tematisko pasākumu vajadzībām Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem.

13

14

Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņemot to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem.

Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

| — | Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus, |
| --- | --- |

—

Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus,

| — | Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām, |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām,

| — | Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību, |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību,

| — | Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē. |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē.

Esošie ES trasta fondi

Esošie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

| — | ESTF BÊKOU, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ESTF BÊKOU, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

BÊKOU

| — | ESTF MADAD – Eiropas Savienības reģionāls trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī, |
| --- | --- |

—

ESTF MADAD – Eiropas Savienības reģionāls trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

MADAD

| — | ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī, |
| --- | --- |

—

ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

| — | ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī. |
| --- | --- |

—

ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

Misija

Misija

ESTF Āfrikai galvenie mērķi ir atbalstīt visus stabilitātes nodrošināšanas aspektus un veicināt labāku migrācijas pārvaldību, kā arī novērst destabilizācijas, piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, jo īpaši veicinot noturību, ekonomiskas un vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, kā arī novēršot cilvēktiesību pārkāpumus.

Galvenās operatīvās darbības

Galvenās operatīvās darbības

Savienības trasta fonds apvieno resursus no dažādiem līdzekļu devējiem, lai finansētu pasākumu, pamatojoties uz saskaņotiem mērķiem. ESTF Āfrikai darbojas trīs galvenajās ģeogrāfiskajās zonās, proti, Sāhelas reģionā un Čada ezera reģionā, Āfrikas ragā un Āfrikas ziemeļos. izvērtējot katru gadījumu individuāli, arī atbilstīgo valstu kaimiņvalstis var izmantot trasta fonda projekta sniegtās priekšrocības. Trasta fonds ir izveidots uz noteiktu periodu un ar mērķi īstermiņā un vidējā termiņā risināt šo reģionu problēmas.

Pārvaldība

Pārvaldība

ESTF Āfrikai pārvaldību nodrošina Eiropas Komisija, kas arī darbojas kā tā abu pārvaldes struktūru – trasta fonda valdes un darbības komitejas – sekretariāts. Trasta fonda valdē un ESTF Āfrikai darbības komitejā ir līdzekļu devēju un Komisijas pārstāvji, kā arī iemaksas neveicošo ES dalībvalstu, attiecīgo valstu iestāžu un reģionālo organizāciju pārstāvji kā novērotāji. Noteikumi par valdes sastāvu un tās iekšējie noteikumi ir paredzēti Savienības trasta fonda izveides nolīgumā.

Valdes galvenais uzdevums ir izstrādāt un pārskatīt trasta fonda vispārējo stratēģiju. Darbības komiteja ir atbildīga par fonda finansējamo darbību atlasi un pārrauga to īstenošanu. Tā arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

Finansējuma avoti

Finansējuma avoti

ESTF Āfrikai tiek finansēts no līdzekļu devēju iemaksām.

Gada pārskati

Gada pārskati

Sagatavošanas pamats

Sagatavošanas pamats

Tiesiskais regulējums un termiņi gada pārskatu sagatavošanai ir noteikti Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā un fonda iekšējos noteikumos (“izveides nolīgums”). Saskaņā ar minēto izveides nolīgumu gada pārskatus sagatavo saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (ES Grāmatvedības noteikumi – EGN) un kas balstīti uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

Grāmatvedis

Grāmatvedis

Pamatojoties uz izveides nolīgumu, Komisijas grāmatvedis darbojas kā trasta fonda grāmatvedis.

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskati aptver laikposmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim un ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi. Finanšu pārskati un papildinošie skaidrojumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz uzkrājumu principa grāmatvedību, savukārt budžeta izpildes ziņojumi galvenokārt ir balstīti uz naudas pārvietojumiem.

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju. Grāmatveža sagatavotie provizoriskie gada pārskati līdz nākamā gada 1. martam tiek nosūtīti revīzijas uzņēmumam, kuru subjekts izraugās konkursa procedūrā. Pēc revīzijas grāmatvedis sagatavo galīgos gada pārskatus un tos iesniedz darbības komitejai apstiprināšanai.

ESTF Āfrikai gada pārskatus konsolidē Eiropas Attīstības fonda gada pārskatos.

Būtiskākie notikumi

Būtiskākie notikumi

Gada sasniegumi

Gada sasniegumi

Arī 2020. gadā ESTF Āfrikai apliecināja sevi kā ātru un efektīvu īstenošanas rīku. Tas veicināja politikas dialogu ar Āfrikas partnervalstīm, izmantoja inovatīvas pieejas un radīja materiālus rezultātus visos trijos ESTF Āfrikai reģionos (Sāhelas un Čadas ezera reģionā, Āfrikas raga reģionā un Āfrikas ziemeļos), apvienojot finansējumu un zināšanas no plaša ieinteresēto personu loka.

ESTF Āfrikai turpināja nostiprināt savus sasniegumus, partnerībā ar ES dalībvalstu attīstības aģentūrām, ANO organizācijām, NVO un partnervalstīm, darbības komitejām apstiprinot 37 papildu programmas un 26 programmu papildinājumus visos trijos reģionos par kopējo summu 560 miljoni EUR. Tādējādi kopumā ir apstiprinātas 254 programmas, ieskaitot 4 starpplatformu programmas, un to kopējais budžets pārsniedz 4,8 miljardus EUR. 2020. gadā tika parakstīti jauni līgumi ar īstenošanas partneriem vairāk nekā 1 miljarda EUR vērtībā, kā rezultātā parakstīto līgumu kopējā summa pārsniedz 4,5 miljardus EUR. Līdz 2020. gada beigām maksājumi bija sasnieguši aptuveni 3 miljardus EUR.

ESTF Āfrikai 2020. gadā turpināja pievērsties diviem mērķiem – veicināt stabilitāti un novērst piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus Sāhelas un Čadas ezera reģionā, Āfrikas raga reģionā un Āfrikas ziemeļos. ESTF Āfrikai turpināja īstenot līdzsvarotu pieeju neatbilstīgas migrācijas problēmu risināšanā, galveno uzmanību pievēršot jomām, kas ir gan ES, gan Āfrikas interesēs. Tās ietver migrantu kontrabandas un cilvēku tirdzniecības apkarošanu un atbalstu migrantu brīvprātīgai atgriešanai un ilgtspējīgai reintegrācijai viņu izcelsmes valstī.

Iepriekšējā gadā ESTF Āfrikai saņēma papildu finanšu solījumus 361,9 miljonu EUR apmērā, no kuriem 29,2 miljonus EUR apņēmušās piešķirt ES dalībvalstis un citi līdzekļu devēji. Rezultātā ESTF Āfrikai apsolīto līdzekļu kopsumma 2020. gada 31. decembrī pārsniedza 5 miljardus EUR, no kuriem 619,7 miljonus EUR ir apņēmušās piešķirt ES dalībvalstis un citi līdzekļu devēji (Norvēģija un Šveice).

ESTF Āfrikai turpināja strādāt ciešā partnerībā ar dažādiem īstenošanas partneriem (dalībvalstu aģentūrām, ANO un starptautiskām organizācijām, vietējām un starptautiskām NVO) tāpat kā 2019. gadā.

2020. gadā tika pabeigta 2019. gadā sāktā ESTF Āfrikai vidusposma novērtēšana, kuras mērķis bija sniegt ES ārējiem sadarbības dienestiem un plašākai sabiedrībai vispārēju, neatkarīgu vidusposma novērtējumu par ESTF Āfrikai. Novērtējums aptvēra vairāk nekā 200 no 600 projektiem, kas īstenoti laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam. Notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem Komisijas dienestiem, EĀDD un ES delegācijām visos trijos reģionos. Tika veikti apmeklējumi uz vietas sešās valstīs – Etiopijā, Lībijā, Marokā, Nigērā, Senegālā un Somālijā. Galīgais ziņojums, kas sagatavots 2020. gadā, tiks publicēts 2021. gada pavasarī.

Visu gadu tika saņemti uzraudzības un mācīšanās sistēmas ziņojumi par Sāhelas un Čada ezera reģionu un Āfrikas ragu, kuri liecināja par konkrētiem rezultātiem, ko ESTF Āfrikai sasniedzis dažādās darba jomās. Āfrikas ziemeļu reģiona uzraudzības un mācīšanās sistēma sagatavoja divus uzraudzības ziņojumus, kuri pieejami ESTF tīmekļa vietnē un kuru mērķis ir analizēt, kā ESTF finansētie projekti palīdz sasniegt ESTF piecus stratēģiskos mērķus Āfrikas ziemeļu reģionā.

Pārskatatbildība un pārredzamība ir uzlabota, palielinot saziņu, proti, regulāri sniedzot jaunāko informāciju ESTF Āfrikai tīmekļa vietnē, publicējot ziņojumus plašsaziņas līdzekļos un organizējot komunikācijas pasākumus.

Covid-19 pandēmijai 2020. gadā bija būtiska ietekme, arī Āfrikā. Reaģējot uz Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu, Komisija 2020. gada aprīlī pieņēma kopīgu paziņojumu par ES globālo atbildes reakciju uz Covid-19, kurā tā aicināja galveno uzmanību pievērst visneaizsargātākajiem cilvēkiem, tostarp migrantiem, bēgļiem, iekšzemē pārvietotām personām un to uzņēmējkopienām. ES un tās dalībvalstis, darbodamās kopā kā “Eiropas komanda”, veica visaptverošas un izlēmīgas darbības, kuru mērķis bija novērst Covid-19 postošo ietekmi, pielāgojot prioritātes un programmas ar partnervalstīm, tostarp ESTF Āfrikai programmas, lai pārvarētu krīzi.

Sāhelas un Čada ezera reģionā apjomīgas pārvietošanas un klimata pārmaiņu, iedzīvotāju skaita nekontrolēta pieauguma, endēmiskās nabadzības un Covid-19 pandēmijas rezultātā palielinājās tajā jau pastāvošais spiediens un pieauga migrācija un konflikti. Gada gaitā pieaugošās vardarbības un masveida piespiedu pārvietošanas ietekmē ir paaugstinājies nedrošības līmenis šajā reģionā. Ņemot vērā šo situāciju, ESTF Āfrikai darbības komiteja ir apstiprinājusi 15 jaunas programmas un 10 programmu papildinājumus par kopējo summu 225,9 miljoni EUR. Lai uzlabotu pārvaldību un sekmētu sociālo kohēziju, 57 % no ESTF Āfrikai darbībām, kas apstiprinātas 2020. gadā, tika pārorientētas uz šiem stabilizācijas centieniem. Īpaša uzmanība ir pievērsta arī palīdzības sniegšanai krastā izceltajiem migrantiem un iekšzemē pārvietotām personām. 24 % jauno ESTF Āfrikai darbību ir vērstas uz atbalsta saņēmēju noturības stiprināšanu, atbalstot pārtikas un uztura nodrošinājumu, aizsargājot personas, kurām nav pietiekamu uzturlīdzekļu, un veicinot sociālās aizsardzības shēmas vismazāk aizsargātajām personām, kā arī iekšzemē pārvietotām personām, bēgļiem un viņu uzņēmējkopienām.

Covid-19 pandēmija, kas sākās 2020. gada sākumā, pastiprināja nestabilitāti Āfrikas raga reģionā, kuru ir skāruši arī secīgi sausuma periodi un plūdi, konflikti un nedrošība, ieilgušas bēgļu un iekšējās pārvietošanas krīzes, kā arī pēdējās desmitgadēs agresīvākie tuksneša siseņu uzbrukumi. Visās valstīs šajā reģionā bija vērojams nopietns veselības aprūpes un medicīniskā aprīkojuma trūkums, komandantstundu un pārvietošanās ierobežojumu dēļ bija kavēta piekļuve pamatpakalpojumiem, kā arī tika atlikti vairāki politiskie pasākumi, tai skaitā vispārējās vēlēšanas Etiopijā. Vairāku esošo projektu darbības tika pārorientētas, lai apkarotu vīrusa izplatību un mazinātu pandēmijas ietekmi uz ekonomiku. Ņemot vērā šīs problēmas, tika uzņemtas jaunas saistības, veikta līdzekļu pārdale un piešķirti papildu finanšu līdzekļi. Kopumā 2020. gadā darbības komiteja apstiprināja 12 jaunas programmas un 13 programmu papildinājumus par kopējo summu 212,15 miljoni EUR.

ESTF Āfrikai 2020. gadā bija visaptveroši jāreaģē uz problēmām Āfrikas ziemeļu reģionā, lai glābtu dzīvības, aizsargātu visneaizsargātākās personas, atbalstītu uzņēmējkopienas, pavērtu iespējas drošai un organizētai mobilitātei un novērstu Covid-19 pandēmijas sekas. Āfrikas ziemeļu platforma turpināja strādāt atbilstoši darbības virzieniem, kurus saskaņojusi ESTF stratēģiskā valde un kuri cita starpā ietver uzlabotas migrācijas pārvaldības atbalstīšanu, darbaspēka migrācijas un mobilitātes atbalstīšanu, neaizsargāto migrantu aizsardzību, brīvprātīgu atgriešanos un ilgtspējīgu reintegrāciju, kopienu stabilizāciju, kā arī integrēto robežu pārvaldību. Kopumā darbības komiteja 2020. gadā pieņēma 10 jaunas darbības par kopējo summu 113,6 miljoni EUR. Tā ietver arī 30 miljonus EUR, kas pārdalīti no Lībijas Robežu pārvaldības programmas (II posms), kuras summa tika samazināta līdz 15 miljoniem EUR. Turklāt darbības komiteja apstiprināja 12,3 miljonus EUR, piešķirot papildu finanšu līdzekļus trīs esošām darbībām.

Budžets un budžeta izpilde

Budžets un budžeta izpilde

Budžeta saistību kopējā summa 2020. gadā bija 740,7 miljoni EUR salīdzinājumā ar 722,7 miljoniem EUR 2019. gadā. Kopējā summa, par kuru noslēgti līgumi 2020. gadā, bija 1,1 miljards EUR, savukārt 2019. gadā tā sasniedza 951,3 miljonus EUR.

Budžeta izpilde, to izsakot kā pieejamās saistības, kas izmantotas ar līgumiem, 2020. gadā sasniedza 99 %, savukārt maksājumi pārskata periodā pārsniedza 1 miljardu EUR. Kopējie maksājumi 2020. gadā bija par 143 miljoniem EUR lielāki nekā 2019. gadā.

Sāhelas reģionā / Čadas ezera reģionā Covid-19 apvienojumā ar pieaugošo vardarbību radīja būtisku slodzi uz veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, un tika radītas vairākas ESTF programmas vai šīs programmas bija iesaistītas darbībās, kuru mērķis bija atbalstīt reaģēšanu uz pandēmiju un risināt tās ekonomiskās sekas. Kopumā tika piešķirti 377,6 miljoni EUR, lai stiprinātu partnervalstu veselības aprūpes sistēmas, ieviestu ārkārtas reaģēšanas un novēršanas pasākumus un atbalstītu ekonomisko reakciju uz Covid-19 pandēmiju.

Āfrikas ragā tūlīt pēc pandēmijas sākšanās vairāku ESTF Āfrikai projektu ietvaros īstenotās darbības tika pārorientētas, lai apkarotu vīrusa izplatību, mazinātu ekonomisko ietekmi un atbalstītu neaizsargātos iedzīvotājus, tostarp bēgļus un krastā izceltos migrantus. Minētajam reģionam ESTF Āfrikai nodrošināja kopumā 56,1 miljonu EUR veselības aprūpes sistēmu uzturēšanai un 144,05 miljonus EUR Covid-19 ekonomiskās ietekmes mazināšanai.

Ņemot vērā Covid-19 radīto sarežģīto situāciju, ESTF Āfrikai nodrošināja tā notiekošo darbību nepārtrauktību Ziemeļāfrikā, tostarp esošo darbību ātru pārdali un jaunu darbību ātru pieņemšanu ar mērķi novērst pandēmijas sekas. Konkrētāk, ESTF Āfrikai ļoti ātri pieņēma 20 miljonus EUR vērtu reaģēšanas uz Covid-19 programmu Lībijai un 10 miljonus EUR vērtu ārkārtas mehānismu koronavīrusa apkarošanai, kas aptver Ziemeļāfrikas valstis un koncentrējas uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem.

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekšminēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

| — | priekšfinansējums (skatīt 2.1. skaidrojumu) – palielinājums par 184 933 tūkst. EUR 2020. gadā parakstīto jauno līgumu un samaksāto avansa maksājumu rezultātā, |
| --- | --- |

—

priekšfinansējums (skatīt 2.1. skaidrojumu) – palielinājums par 184 933 tūkst. EUR 2020. gadā parakstīto jauno līgumu un samaksāto avansa maksājumu rezultātā,

2.1.

| — | pamatdarbības izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu) – palielinājums par 133 110 tūkst. EUR, jo gada laikā palielinājās aktivitāte, jo īpaši lai apkarotu Covid pandēmijas negatīvās sekas, |
| --- | --- |

—

pamatdarbības izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu) – palielinājums par 133 110 tūkst. EUR, jo gada laikā palielinājās aktivitāte, jo īpaši lai apkarotu Covid pandēmijas negatīvās sekas,

3.4.

| — | ieņēmumi no ziedojumiem (skatīt 3.1. skaidrojumu) – tie ievērojami palielinājās (par 146 923 tūkst. EUR salīdzinājumā ar 2019. gadu), lai finansētu izdevumu palielinājumu, |
| --- | --- |

—

ieņēmumi no ziedojumiem (skatīt 3.1. skaidrojumu) – tie ievērojami palielinājās (par 146 923 tūkst. EUR salīdzinājumā ar 2019. gadu), lai finansētu izdevumu palielinājumu,

3.1.

| — | finanšu saistības (skatīt 2.4. skaidrojumu) – palielinājums par 161 968 tūkst. EUR, galvenokārt tāpēc, ka palielinājās gada laikā no līdzekļu devējiem iekasētās iemaksas. |
| --- | --- |

—

finanšu saistības (skatīt 2.4. skaidrojumu) – palielinājums par 161 968 tūkst. EUR, galvenokārt tāpēc, ka palielinājās gada laikā no līdzekļu devējiem iekasētās iemaksas.

2.4.

BILANCE

BILANCE

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Priekšfinansējums | 2.1 | 92 655 | 48 539 |
| | | 92 655 | 48 539 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Priekšfinansējums | 2.1 | 559 386 | 418 569 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.2 | 6 346 | 18 471 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.3 | 57 971 | 26 915 |
| | | 623 703 | 463 955 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 716 359 | 512 495 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Finanšu saistības | 2.4 | (546 379 ) | (384 411 ) |
| | | (546 379 ) | (384 411 ) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Kreditoru parādi | 2.5 | (45 377 ) | (25 969 ) |
| Uzkrātie izdevumi | 2.6 | (124 602 ) | (102 114 ) |
| | | (169 979 ) | (128 083 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (716 359 ) | (512 495 ) |
| NETO AKTĪVI | | — | — |
| KAPITĀLS UN REZERVES | | | |
| Dalībnieku iemaksas | | — | — |
| Uzkrātais pārpalikums | | — | — |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | — | — |
| NETO AKTĪVI | | — | — |

(tūkst. EUR)

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.1

2.1

92 655

92 655

48 539

48 539

92 655

92 655

48 539

48 539

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.1

2.1

559 386

559 386

418 569

418 569

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.2

2.2

6 346

6 346

18 471

18 471

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.3

2.3

57 971

57 971

26 915

26 915

623 703

623 703

463 955

463 955

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

716 359

716 359

512 495

512 495

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.4

2.4

(546 379 )

(546 379 )

(384 411 )

(384 411 )

(546 379 )

(546 379 )

(384 411 )

(384 411 )

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

2.5

2.5

(45 377 )

(45 377 )

(25 969 )

(25 969 )

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

2.6

2.6

(124 602 )

(124 602 )

(102 114 )

(102 114 )

(169 979 )

(169 979 )

(128 083 )

(128 083 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(716 359 )

(716 359 )

(512 495 )

(512 495 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

—

—

KAPITĀLS UN REZERVES

KAPITĀLS UN REZERVES

Dalībnieku iemaksas

Dalībnieku iemaksas

—

—

Uzkrātais pārpalikums

Uzkrātais pārpalikums

—

—

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

—

—

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 2020 | 2019 |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| Izdevumu atgūšana | | — | 467 |
| Ieņēmumi no ziedojumiem | 3.1 | 921 014 | 774 090 |
| | | 921 014 | 774 557 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| Finanšu ieņēmumi | | — | (7) |
| Citi ieņēmumi no apmaiņas darījumiem | 3.2 | 2 883 | 1 855 |
| | | 2 883 | 1 848 |
| Ieņēmumi kopā | | 923 897 | 776 405 |
| IZDEVUMI | | | |
| Pamatdarbības izdevumi | 3.3 | (889 014 ) | (755 904 ) |
| Finansējuma izmaksas | 3.4 | (518) | (9) |
| Citi izdevumi | 3.5 | (34 365 ) | (20 492 ) |
| Izdevumi kopā | | (923 897 ) | (776 405 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | | — | — |

(tūkst. EUR)

Skaidrojums

2020

2019

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

—

—

467

467

Ieņēmumi no ziedojumiem

Ieņēmumi no ziedojumiem

3.1

3.1

921 014

921 014

774 090

774 090

921 014

921 014

774 557

774 557

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

—

—

(7)

(7)

Citi ieņēmumi no apmaiņas darījumiem

Citi ieņēmumi no apmaiņas darījumiem

3.2

3.2

2 883

2 883

1 855

1 855

2 883

2 883

1 848

1 848

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

923 897

923 897

776 405

776 405

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

3.3

3.3

(889 014 )

(889 014 )

(755 904 )

(755 904 )

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

3.4

3.4

(518)

(518)

(9)

(9)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.5

3.5

(34 365 )

(34 365 )

(20 492 )

(20 492 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(923 897 )

(923 897 )

(776 405 )

(776 405 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

—

—

—

—

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — |
| Pamatdarbības | | |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (184 933 ) | (159 750 ) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | 12 125 | (1 815 ) |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | 161 968 | 14 412 |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | 19 408 | 13 236 |
| Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums) | 22 488 | 13 968 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | 31 056 | (119 949 ) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | 31 056 | (119 949 ) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 26 915 | 146 864 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 57 971 | 26 915 |

(tūkst. EUR)

2020

2019

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(184 933 )

(184 933 )

(159 750 )

(159 750 )

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

12 125

12 125

(1 815 )

(1 815 )

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

161 968

161 968

14 412

14 412

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

19 408

19 408

13 236

13 236

Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums)

22 488

22 488

13 968

13 968

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

31 056

31 056

(119 949 )

(119 949 )

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

31 056

31 056

(119 949 )

(119 949 )

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

26 915

26 915

146 864

146 864

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

57 971

57 971

26 915

26 915

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI (15)

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

15

KONSOLIDĒTĀ BILANCE

KONSOLIDĒTĀ BILANCE

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | |
| Finanšu aktīvi | 33 | 36 |
| Iemaksas trasta fondos | (2) | — |
| Priekšfinansējums | 968 | 962 |
| | 999 | 998 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | |
| Priekšfinansējums | 1 930 | 1 725 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 152 | 143 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 793 | 1 223 |
| | 2 875 | 3 092 |
| AKTĪVI KOPĀ | 3 874 | 4 090 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | |
| Finanšu saistības | (173) | (167) |
| | (173) | (167) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | |
| Kreditoru parādi | (661) | (542) |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | (1 664 ) | (1 432 ) |
| | (2 325 ) | (1 974 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | (2 498 ) | (2 141 ) |
| NETO AKTĪVI | 1 376 | 1 948 |
| KAPITĀLS UN REZERVES | | |
| Patiesās vērtības rezerve | (5) | (2) |
| Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls | 58 986 | 54 809 |
| Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla | 2 252 | 2 252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts | (55 111 ) | (51 155 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (4 746 ) | (3 956 ) |
| NETO AKTĪVI | 1 376 | 1 948 |

(miljoni EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

33

33

36

36

Iemaksas trasta fondos

Iemaksas trasta fondos

(2)

(2)

—

—

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

968

968

962

962

999

999

998

998

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

1 930

1 930

1 725

1 725

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

152

152

143

143

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

793

793

1 223

1 223

2 875

2 875

3 092

3 092

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

3 874

3 874

4 090

4 090

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

(173)

(173)

(167)

(167)

(173)

(173)

(167)

(167)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

(661)

(661)

(542)

(542)

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

(1 664 )

(1 664 )

(1 432 )

(1 432 )

(2 325 )

(2 325 )

(1 974 )

(1 974 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(2 498 )

(2 498 )

(2 141 )

(2 141 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

1 376

1 376

1 948

1 948

KAPITĀLS UN REZERVES

KAPITĀLS UN REZERVES

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

(5)

(5)

(2)

(2)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

58 986

58 986

54 809

54 809

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

2 252

2 252

2 252

2 252

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

(55 111 )

(55 111 )

(51 155 )

(51 155 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

1 376

1 376

1 948

1 948

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| IEŅĒMUMI | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | |
| Atgūšanas darbības | 92 | 28 |
| Ieņēmumi no trasta fondu ziedojumiem | 296 | 287 |
| | 388 | 316 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | | |
| Finanšu ieņēmumi | 6 | 7 |
| Citi ieņēmumi | 40 | 41 |
| | 46 | 48 |
| Ieņēmumi kopā | 434 | 364 |
| IZDEVUMI | | |
| Atbalsta instrumenti | (3 937 ) | (3 220 ) |
| Trasta fondu īstenotie izdevumi | (936) | (804) |
| Līdzfinansējuma izdevumi | (53) | (14) |
| Finansējuma izmaksas | (22) | (1) |
| Citi izdevumi | (232) | (282) |
| Izdevumi kopā | (5 180 ) | (4 320 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | (4 746 ) | (3 956 ) |

(miljoni EUR)

2020

2019

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūšanas darbības

Atgūšanas darbības

92

92

28

28

Ieņēmumi no trasta fondu ziedojumiem

Ieņēmumi no trasta fondu ziedojumiem

296

296

287

287

388

388

316

316

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

6

6

7

7

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

40

40

41

41

46

46

48

48

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

434

434

364

364

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Atbalsta instrumenti

Atbalsta instrumenti

(3 937 )

(3 937 )

(3 220 )

(3 220 )

Trasta fondu īstenotie izdevumi

Trasta fondu īstenotie izdevumi

(936)

(936)

(804)

(804)

Līdzfinansējuma izdevumi

Līdzfinansējuma izdevumi

(53)

(53)

(14)

(14)

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

(22)

(22)

(1)

(1)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

(232)

(232)

(282)

(282)

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(5 180 )

(5 180 )

(4 320 )

(4 320 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (4 746 ) | (3 956 ) |
| Pamatdarbības | | |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | 4 177 | 4 385 |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (210) | (12) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | (7) | 13 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | 6 | (62) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | 119 | 288 |
| Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) | 232 | 58 |
| Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas | (3) | (2) |
| Ieguldījumu darbība | | |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums | 2 | (36) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | (431) | 676 |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | (430) | 676 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 1 223 | 548 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 793 | 1 223 |

(miljoni EUR)

2020

2019

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

4 177

4 177

4 385

4 385

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(210)

(210)

(12)

(12)

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(7)

(7)

13

13

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

6

6

(62)

(62)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

119

119

288

288

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

232

232

58

58

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

(3)

(3)

(2)

(2)

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

2

2

(36)

(36)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(431)

(431)

676

676

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

(430)

(430)

676

676

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

1 223

1 223

548

548

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

793

793

1 223

1 223

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A)–(B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Patiesās vērtības rezerve
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C)+(D)+ (E)+(F) |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | | (2) | (2) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | | (3) | (3) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | | (4 400 ) | 4 400 | | | | 4 400 |
| Atmaksa dalībvalstīm | (223) | | | | | | — |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (4 746 ) | | | (4 746 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 857 ) | 2 252 | (5) | 1 376 |

(miljoni EUR)

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A)–(B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Patiesās vērtības rezerve

(F)

Neto aktīvi kopā

(C)+(D)+ (E)+(F)

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

4 385

4 385

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

(3)

(3)

(3)

(3)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

4 400

4 400

Atmaksa dalībvalstīm

Atmaksa dalībvalstīm

(223)

(223)

—

—

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(4 746 )

(4 746 )

(4 746 )

(4 746 )

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 857 )

(59 857 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 376

1 376

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | PAMATINFORMĀCIJA 73 | 68 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | IEPRIEKŠĒJIE EAF 73 | 68 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | 10. UN 11. EAF 73 | 68 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS 75 | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | FINANŠU IZLIETOJUMA REZULTĀTS 75 | 70 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IEŅĒMUMI 79 | 76 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI UN ĪPAŠAS PROGRAMMAS 80 | 77 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | GLOSĀRIJS 86 | 88 |
| --- | --- | --- |

3.

1.   PAMATINFORMĀCIJA

PAMATINFORMĀCIJA

Eiropas Attīstības fonds, kas izveidots 1959. gadā, ir galvenais ES atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā galvenais mērķis ir mazināt un visbeidzot likvidēt nabadzību.

EAF ir izveidots ar dalībvalstu pārstāvju iekšēju nolīgumu, un to pārvalda īpaša komiteja. EAF resursi ir ad hoc iemaksas no ES dalībvalstīm, kas izlemj par kopējo summu, kura tiks piešķirta fondam (piecu gadu periodā). Papildus šīm iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF. Eiropas Komisija atbild par to operāciju finanšu līdzekļu izlietojumu, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka.

ad hoc

EAF darbība ir daudzgadīga. Katru EAF izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus katram EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko pārvalda Komisija.

Iekšējais nolīgums, ar ko izveido jaunāko EAF – 11. EAF (2014.–2020. gads), stājās spēkā 2015. gada 1. martā. No 2021. gada sadarbība ar ĀKK valstīm ir iekļauta Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā (NDICI). Tomēr notiekošos projektus, ko finansē no EAF, turpinās īstenot atbilstoši attiecīgajam EAF juridiskajam pamatam.

NDICI

Šis ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 11. EAF Finanšu regulas (16) 39. pantu. Tajā ir sniegts patiess un skaidrs ieskats EAF ieņēmumu un izdevumu operācijās, īpašu uzmanību pievēršot svarīgiem notikumiem, kuri būtiski ietekmēja finanšu līdzekļu izlietojumu 2020. gadā.

16

Ņemot vērā, ka nav notiekošu darbību iepriekšējo EAF ietvaros (17), šajā ziņojumā ir iekļauti skaitļi tikai par 10. un 11. EAF.

17

1.1.   IEPRIEKŠĒJIE EAF

IEPRIEKŠĒJIE EAF

6. EAF tika slēgts 2006. gadā, un 7. EAF tika slēgts 2008. gadā. Komisija 2019. gadā slēdza atlikušos 8. EAF projektu nepabeigtos darījumus. Kopā ar 2019. gada pārskatiem ir pieejams galīgais ziņojums par 8. EAF finanšu līdzekļu izlietojumu. Komisijas mērķis ir slēgt 9. EAF 2021. gada beigās.

Saskaņā ar 9. EAF iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu iepriekšējo EAF atlikumi un atceltās saistības ir pārvietotas uz 9. EAF.

2.1.   10. UN 11. EAF

10. UN 11. EAF

ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis. Tas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī (un ar to tika izveidots 9. EAF). Kotonū nolīgums ir grozīts divas reizes, pirmo reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (un ar ko tika izveidots 10. EAF), un otru reizi – ar nolīgumu, kurš parakstīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (un ar kuru tika izveidots 11. EAF).

ES Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK (18) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (Lēmums par aizjūras asociāciju) stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (ar Lēmumu 2007/249/EK (19)).

18

19

Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2013. gada augustā, stājās spēkā 2015. gada martā.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu 10. EAF kopējais budžets otrajam periodam (2008.–2013. gadam) ir 22,682 miljardi EUR. No šīs summas

| — | 21,966 miljardi EUR tika piešķirti ĀKK valstīm, |
| --- | --- |

—

21,966 miljardi EUR tika piešķirti ĀKK valstīm,

| — | 286 miljoni EUR – AZT un |
| --- | --- |

—

286 miljoni EUR – AZT un

| — | 430 miljoni EUR – Komisijai kā atbalsta izdevumi EAF plānošanai un īstenošanai. |
| --- | --- |

—

430 miljoni EUR – Komisijai kā atbalsta izdevumi EAF plānošanai un īstenošanai.

Summa ĀKK valstīm ir sadalīta šādi:

| — | 17,766 miljardi EUR – valstu un reģionālajām indikatīvajām programmām, |
| --- | --- |

—

17,766 miljardi EUR – valstu un reģionālajām indikatīvajām programmām,

| — | 2,700 miljardi EUR – sadarbībai starp ĀKK valstīm un reģioniem un |
| --- | --- |

—

2,700 miljardi EUR – sadarbībai starp ĀKK valstīm un reģioniem un

| — | 1,500 miljardi EUR – ieguldījumu mehānismiem. |
| --- | --- |

—

1,500 miljardi EUR – ieguldījumu mehānismiem.

Jo īpaši reģionālajām programmām ir atvēlēta lielāka budžeta daļa, tādējādi uzsverot reģionālās ekonomiskās integrācijas kā pamatsatvara nozīmi valstu un vietējai attīstībai. Jauninājums 10. EAF bija “stimula summu” ieviešana katrai valstij.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kopienas atbalsta ĀKK valstīm un AZT trešo periodu (2014.–2020. gads) finansē no 11. EAF 30,506 miljardu EUR apmērā, un no šīs summas:

29,089 miljardi EUR ir piešķirti ĀKK valstīm saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 2. panta d) punktu, un no šīs summas 27,955 miljardus EUR pārvalda Eiropas Komisija;

364,5 miljoni EUR ir piešķirti AZT saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 3. panta 1. punktu, un no šīs summas 359,5 miljonus EUR pārvalda Eiropas Komisija;

1 052,5 miljoni EUR ir paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 11. EAF līdzekļu plānošanu un īstenošanu, saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

2.   FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS

FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS

2.1.   FINANŠU IZLIETOJUMA REZULTĀTS

FINANŠU IZLIETOJUMA REZULTĀTS

10. EAF APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA

10. EAF APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA

10. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2020. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENTS | SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA | KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2019. GADA 31. DECEMBRĪ | RESURSU PALIELINĀJUMS VAI SAMAZINĀJUMS 2020. GADĀ | Skaidrojumi | PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS |
| ĀKK | Regulārās DV iemaksas | 20 896 | 60 | (340) | | 20 616 |
| Līdzfinansējums | 0 | 202 | (0) | | 202 |
| STARPSUMMA ĀKK | 20 896 | 262 | (340) | | 20 818 |
| AZT | Regulārās DV iemaksas | 0 | 271 | (28) | | 243 |
| STARPSUMMA AZT | 0 | 271 | (28) | | 243 |
| | KOPĀ 10. EAF | 20 896 | 533 | (368) | | 21 061 |

(miljoni EUR)

INSTRUMENTS

SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA

KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2019. GADA 31. DECEMBRĪ

RESURSU PALIELINĀJUMS VAI SAMAZINĀJUMS 2020. GADĀ

Skaidrojumi

PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS

ĀKK

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

20 896

20 896

60

60

(340)

(340)

20 616

20 616

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

0

0

202

202

(0)

(0)

202

202

STARPSUMMA ĀKK

STARPSUMMA ĀKK

20 896

20 896

262

262

(340)

(340)

20 818

20 818

AZT

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

0

0

271

271

(28)

(28)

243

243

STARPSUMMA AZT

STARPSUMMA AZT

0

0

271

271

(28)

(28)

243

243

KOPĀ 10. EAF

KOPĀ 10. EAF

20 896

20 896

533

533

(368)

(368)

21 061

21 061

11. EAF APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA

11. EAF APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA

11. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2020. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENTS | SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA | KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2019. GADA 31. DECEMBRĪ | RESURSU PALIELINĀJUMS VAI SAMAZINĀJUMS 2020. GADĀ | Skaidrojumi | PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS |
| ĀKK | Regulārās DV iemaksas | 29 008 | 172 | 124 | | 29 304 |
| Līdzfinansējums | 0 | 73 | 3 | | 75 |
| EK iekšējais SLA | 0 | 1 | | | 1 |
| STARPSUMMA ĀKK | 29 008 | 246 | 127 | | 29 381 |
| AZT | Regulārās DV iemaksas | 0 | 355 | (4) | | 351 |
| Līdzfinansējums | 0 | 0 | | | 0 |
| EK iekšējais SLA | 0 | 0 | | | 0 |
| STARPSUMMA AZT | 0 | 355 | (4) | | 351 |
| | KOPĀ 11. EAF | 29 008 | 601 | 123 | | 29 731 |

(miljoni EUR)

INSTRUMENTS

SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA

KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2019. GADA 31. DECEMBRĪ

RESURSU PALIELINĀJUMS VAI SAMAZINĀJUMS 2020. GADĀ

Skaidrojumi

PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS

ĀKK

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

29 008

29 008

172

172

124

124

29 304

29 304

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

0

0

73

73

3

3

75

75

EK iekšējais SLA

EK iekšējais SLA

0

0

1

1

1

1

STARPSUMMA ĀKK

STARPSUMMA ĀKK

29 008

29 008

246

246

127

127

29 381

29 381

AZT

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

0

0

355

355

(4)

(4)

351

351

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

0

0

0

0

0

0

EK iekšējais SLA

EK iekšējais SLA

0

0

0

0

0

0

STARPSUMMA AZT

STARPSUMMA AZT

0

0

355

355

(4)

(4)

351

351

KOPĀ 11. EAF

KOPĀ 11. EAF

29 008

29 008

601

601

123

123

29 731

29 731

10. EAF SAISTĪBU, PIEŠĶIRTO LĪDZEKĻU UN MAKSĀJUMU ATTĪSTĪBA

10. EAF SAISTĪBU, PIEŠĶIRTO LĪDZEKĻU UN MAKSĀJUMU ATTĪSTĪBA

EAF KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

ATBALSTA VEIDS

ĀKK + AZT – 10. EAF

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | | KREDĪTI | LĒMUMI | PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI | MAKSĀJUMI |
| KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Regulārās DV iemaksas | | | | | | | | | | |
| ĀKK | VALSTU PIEŠĶĪRUMI (A finansējums) (plānots) | 12 513 | 12 500 | (150) | 100 % | 12 382 | (57) | 99 % | 12 047 | 193 | 97 % |
| VALSTU PIEŠĶĪRUMI (B finansējums) (ārkārtas) | 1 980 | 1 980 | (11) | 100 % | 1 968 | (2) | 99 % | 1 955 | 5 | 99 % |
| ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 529 | 526 | 18 | 99 % | 522 | 15 | 99 % | 507 | | 97 % |
| ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI | 3 691 | 3 683 | 83 | 100 % | 3 460 | 321 | 94 % | 3 074 | 100 | 89 % |
| REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 1 857 | 1 851 | (45) | 100 % | 1 807 | (20) | 98 % | 1 667 | 43 | 92 % |
| Līdzfinansējums | | | | | | | | | | |
| VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 185 | 180 | (0) | 97 % | 177 | 0 | 98 % | 161 | 9 | 91 % |
| ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 5 | 5 | 0 | 111 % | 3 | 0 | 65 % | 3 | 0 | 87 % |
| ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI | 12 | 11 | (0) | 91 % | 11 | 0 | 100 % | 11 | | 100 % |
| Neizmantojama rezerve | | | | | | | | | | |
| NEIZMANTOJAMA REZERVE | 46 | | | | | | | | | |
| | Regulārās DV iemaksas | | | | | | | | | | |
| AZT | VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 186 | 186 | (0) | 100 % | 183 | 1 | 98 % | 167 | 10 | 91 % |
| VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 15 | 15 | 0 | 100 % | 14 | 0 | 99 % | 14 | 0 | 100 % |
| ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 5 | 5 | 0 | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 36 | 35 | (3) | 98 % | 34 | (2) | 96 % | 34 | (0) | 99 % |
| Neizmantojama rezerve | | | | | | | | | | |
| NEIZMANTOJAMA REZERVE | 1 | | | | | | | | | |
| | KOPĀ: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B) | 21 061 | 20 978 | (110) | 100 % | 20 567 | 256 | 98 % | 19 645 | 360 | 96 % |

(miljoni EUR)

KREDĪTI

LĒMUMI

PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI

MAKSĀJUMI

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

ĀKK

VALSTU PIEŠĶĪRUMI (A finansējums) (plānots)

12 513

12 500

(150)

100 %

12 382

(57)

99 %

12 047

193

97 %

VALSTU PIEŠĶĪRUMI (B finansējums) (ārkārtas)

1 980

1 980

(11)

100 %

1 968

(2)

99 %

1 955

5

99 %

ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

529

526

18

99 %

522

15

99 %

507

97 %

ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

3 691

3 683

83

100 %

3 460

321

94 %

3 074

100

89 %

REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

1 857

1 851

(45)

100 %

1 807

(20)

98 %

1 667

43

92 %

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

VALSTU PIEŠĶĪRUMI

185

180

(0)

97 %

177

0

98 %

161

9

91 %

ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

5

5

0

111 %

3

0

65 %

3

0

87 %

ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

12

11

(0)

91 %

11

0

100 %

11

100 %

Neizmantojama rezerve

Neizmantojama rezerve

NEIZMANTOJAMA REZERVE

46

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

AZT

VALSTU PIEŠĶĪRUMI

186

186

(0)

100 %

183

1

98 %

167

10

91 %

VALSTU PIEŠĶĪRUMI

15

15

0

100 %

14

0

99 %

14

0

100 %

ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

5

5

0

100 %

5

100 %

5

100 %

REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

36

35

(3)

98 %

34

(2)

96 %

34

(0)

99 %

Neizmantojama rezerve

Neizmantojama rezerve

NEIZMANTOJAMA REZERVE

1

KOPĀ: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B)

KOPĀ: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B)

21 061

21 061

20 978

20 978

(110)

(110)

100 %

100 %

20 567

20 567

256

256

98 %

98 %

19 645

19 645

360

360

96 %

96 %

11. EAF SAISTĪBU, PIEŠĶIRTO LĪDZEKĻU UN MAKSĀJUMU ATTĪSTĪBA

11. EAF SAISTĪBU, PIEŠĶIRTO LĪDZEKĻU UN MAKSĀJUMU ATTĪSTĪBA

EAF KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

ATBALSTA VEIDS

ĀKK + AZT – 11. EAF

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | | KREDĪTI | LĒMUMI | PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI | MAKSĀJUMI |
| KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Regulārās DV iemaksas | | | | | | | | | | |
| ĀKK | A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI (plānots) | 15 582 | 15 555 | 1 294 | 100 % | 13 093 | 1 960 | 84 % | 8 332 | 2 204 | 64 % |
| B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI (ārkārtas) | 1 072 | 1 064 | 219 | 99 % | 926 | 200 | 87 % | 744 | 107 | 80 % |
| ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 1 071 | 1 070 | 206 | 100 % | 873 | 42 | 82 % | 803 | 27 | 92 % |
| ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI | 4 014 | 3 912 | 389 | 97 % | 3 443 | 423 | 88 % | 2 701 | 445 | 78 % |
| REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 7 317 | 7 296 | 647 | 100 % | 6 398 | 754 | 88 % | 3 971 | 1 380 | 62 % |
| Līdzfinansējums | | | | | | | | | | |
| A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 42 | 42 | 10 | 100 % | 41 | 10 | 98 % | 6 | 4 | 15 % |
| ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 4 | 4 | 1 | 100 % | 1 | 0 | 21 % | 0 | 0 | 47 % |
| ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI | 26 | 26 | 4 | 100 % | 24 | 2 | 91 % | 22 | 5 | 93 % |
| REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 4 | 4 | 2 | 100 % | 4 | 2 | 100 % | 4 | 2 | 100 % |
| Izmantojamās rezerves | | | | | | | | | | |
| ĀKK IEKŠĒJĀ REZERVE | 1 | | | | | | | | | |
| NIP/RIP REZERVE | (100) | | | | | | | | | |
| Neizmantojama rezerve | | | | | | | | | | |
| NEIZMANTOJAMA REZERVE | 347 | | | | | | | | | |
| EK iekšējais SLA | | | | | | | | | | |
| A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 1 | 1 | (0) | 52 % | 1 | 0 | 100 % | 1 | | 100 % |
| | Regulārās DV iemaksas | | | | | | | | | | |
| AZT | A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 213 | 213 | 17 | 100 % | 193 | 1 | 91 % | 171 | 51 | 88 % |
| B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 12 | 12 | 4 | 100 % | 9 | 1 | 79 % | 8 | 1 | 84 % |
| PAGAIDU MEHĀNISMS | 0 | | | | | | | | | |
| ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 9 | 8 | 1 | 100 % | 5 | 0 | 56 % | 4 | 0 | 90 % |
| REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 103 | 103 | 4 | 100 % | 99 | 19 | 97 % | 25 | 12 | 25 % |
| Neizmantojama rezerve | | | | | | | | | | |
| NEIZMANTOJAMA REZERVE | 15 | | | | | | | | | |
| | KOPĀ: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B) | 29 731 | 29 309 | 2 798 | 99 % | 25 110 | 3 413 | 86 % | 16 791 | 4 239 | 67 % |

(miljoni EUR)

KREDĪTI

LĒMUMI

PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI

MAKSĀJUMI

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

ĀKK

A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI (plānots)

15 582

15 555

1 294

100 %

13 093

1 960

84 %

8 332

2 204

64 %

B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI (ārkārtas)

1 072

1 064

219

99 %

926

200

87 %

744

107

80 %

ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

1 071

1 070

206

100 %

873

42

82 %

803

27

92 %

ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

4 014

3 912

389

97 %

3 443

423

88 %

2 701

445

78 %

REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

7 317

7 296

647

100 %

6 398

754

88 %

3 971

1 380

62 %

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

42

42

10

100 %

41

10

98 %

6

4

15 %

ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

4

4

1

100 %

1

0

21 %

0

0

47 %

ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

26

26

4

100 %

24

2

91 %

22

5

93 %

REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

4

4

2

100 %

4

2

100 %

4

2

100 %

Izmantojamās rezerves

Izmantojamās rezerves

ĀKK IEKŠĒJĀ REZERVE

1

NIP/RIP REZERVE

(100)

Neizmantojama rezerve

Neizmantojama rezerve

NEIZMANTOJAMA REZERVE

347

EK iekšējais SLA

EK iekšējais SLA

A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

1

1

(0)

52 %

1

0

100 %

1

100 %

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

AZT

A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

213

213

17

100 %

193

1

91 %

171

51

88 %

B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

12

12

4

100 %

9

1

79 %

8

1

84 %

PAGAIDU MEHĀNISMS

0

ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

9

8

1

100 %

5

0

56 %

4

0

90 %

REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

103

103

4

100 %

99

19

97 %

25

12

25 %

Neizmantojama rezerve

Neizmantojama rezerve

NEIZMANTOJAMA REZERVE

15

KOPĀ: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B)

KOPĀ: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B)

29 731

29 731

29 309

29 309

2 798

2 798

99 %

99 %

25 110

25 110

3 413

3 413

86 %

86 %

16 791

16 791

4 239

4 239

67 %

67 %

2.2.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumu veids

Ieņēmumu veids

EAF galvenie ieņēmumi ir dalībvalstu iemaksas. Trīs reizes gadā Eiropas Komisija un Eiropas Investīciju banka aicina dalībvalstis veikt iemaksas EAF. Katru gadu pieprasīto iemaksu summa atspoguļo maksājumu summu, kas jāsedz gada laikā.

Iemaksu pārskats pa dalībvalstīm

Iemaksu pārskats pa dalībvalstīm

Image 2

2.3.   PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI UN ĪPAŠAS PROGRAMMAS

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI UN ĪPAŠAS PROGRAMMAS

Izdevumu veids

Izdevumu veids

Daudzgadu finanšu shēmas ietvaros pieejamo summu veido 3 %, ko piešķir Komisijai atbalsta izdevumiem, un 97 %, ko piešķir EAF projektu īstenošanai. Summas nosaka katrā iekšējā nolīgumā, un tās var palielināt ar brīvprātīgām iemaksām un ienākumiem no darbībām.

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu veidiem

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu veidiem

| | KREDĪTI | LĒMUMI | PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI | MAKSĀJUMI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| KOPĀ: ADMINISTRATĪVĀS ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 1 622 | 1 619 | 226 | 100 % | 1 409 | 57 | 87 % | 1 322 | 28 | 81 % |
| KOPĀ: OPERATĪVĀ ĪSTENOŠANA | 49 170 | 48 668 | 2 461 | 99 % | 44 268 | 3 613 | 90 % | 35 114 | 4 571 | 71 % |
| KOPĀ 10.+11. EAF: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B) | 50 792 | 50 287 | 2 687 | 99 % | 45 677 | 3 670 | 91 % | 36 436 | 4 599 | 80 % |

KREDĪTI

LĒMUMI

PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI

MAKSĀJUMI

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

KOPĀ: ADMINISTRATĪVĀS ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

1 622

1 619

226

100 %

1 409

57

87 %

1 322

28

81 %

KOPĀ: OPERATĪVĀ ĪSTENOŠANA

49 170

48 668

2 461

99 %

44 268

3 613

90 %

35 114

4 571

71 %

KOPĀ 10.+11. EAF: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B)

KOPĀ 10.+11. EAF: ĀKK+AZT (IESK. REZERVES) (A+B)

50 792

50 792

50 287

50 287

2 687

2 687

99 %

99 %

45 677

45 677

3 670

3 670

91 %

91 %

36 436

36 436

4 599

4 599

80 %

80 %

Image 3

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa reģioniem un valstīm

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa reģioniem un valstīm

| | | EAF KUMULATĪVIE PĀRSKATI 2020. GADA 31. DECEMBRĪ PA VALSTĪM, % APROPR. |
| --- | --- | --- |
| 10.+11. EAF | 10. un 11. EAF KOPĀ (miljoni EUR) |
| Kumulatīvi 2020. gadā | Apropriācijas | Lēmumi | % apropr. | Piešķirtie līdzekļi | % apropr. | Maksājumi | % apropr. |
| ĀKK | Administratīvie un finanšu izdevumi | 1 609 | 1 605 | 100 % | 1 399 | 87 % | 1 313 | 82 % |
| Visas ĀKK valstis | 2 846 | 2 553 | 90 % | 2 553 | 90 % | 1 821 | 64 % |
| Administratīvie un finanšu izdevumi + visas ĀKK valstis | 4 455 | 4 158 | 93 % | 3 952 | 89 % | 3 134 | 70 % |
| Angola | 349 | 349 | 100 % | 309 | 88 % | 239 | 68 % |
| Benina | 741 | 739 | 100 % | 685 | 92 % | 623 | 84 % |
| Botsvāna | 130 | 130 | 100 % | 128 | 98 % | 119 | 91 % |
| Burkinafaso | 1 310 | 1 310 | 100 % | 1 293 | 99 % | 1 183 | 90 % |
| Burundi | 579 | 572 | 99 % | 544 | 94 % | 425 | 73 % |
| Kaboverde | 147 | 147 | 100 % | 146 | 99 % | 144 | 98 % |
| Kamerūna | 522 | 522 | 100 % | 489 | 94 % | 384 | 74 % |
| Centrālāfrikas Republika | 626 | 625 | 100 % | 612 | 98 % | 475 | 76 % |
| Čada | 940 | 940 | 100 % | 794 | 84 % | 663 | 71 % |
| Komoru Salas | 80 | 80 | 99 % | 68 | 85 % | 62 | 78 % |
| Kongo (Brazavila) | 164 | 164 | 100 % | 145 | 88 % | 99 | 60 % |
| Kongo Demokrātiskā Republika | 1 430 | 1 430 | 100 % | 1 223 | 85 % | 996 | 70 % |
| Džibutija | 186 | 186 | 100 % | 148 | 80 % | 112 | 60 % |
| Eritreja | 215 | 215 | 100 % | 215 | 100 % | 35 | 16 % |
| Etiopija | 1 656 | 1 655 | 100 % | 1 530 | 92 % | 1 301 | 79 % |
| Gabona | 35 | 35 | 100 % | 33 | 92 % | 26 | 75 % |
| Gambija | 316 | 316 | 100 % | 307 | 97 % | 226 | 72 % |
| Gana | 796 | 793 | 100 % | 722 | 91 % | 676 | 85 % |
| Gvineja-Bisava | 186 | 186 | 100 % | 185 | 99 % | 141 | 76 % |
| Gvineja (Konakri) | 506 | 506 | 100 % | 453 | 89 % | 372 | 74 % |
| Kotdivuāra | 715 | 713 | 100 % | 694 | 97 % | 603 | 84 % |
| Kenija | 881 | 881 | 100 % | 834 | 95 % | 583 | 66 % |
| Lesoto | 259 | 259 | 100 % | 241 | 93 % | 165 | 64 % |
| Libērija | 495 | 495 | 100 % | 432 | 87 % | 373 | 75 % |
| Madagaskara | 792 | 791 | 100 % | 684 | 86 % | 448 | 57 % |
| Malāvija | 1 026 | 1 026 | 100 % | 893 | 87 % | 726 | 71 % |
| Mali | 1 425 | 1 424 | 100 % | 1 390 | 98 % | 1 147 | 80 % |
| Mauritānija | 349 | 349 | 100 % | 319 | 91 % | 246 | 70 % |
| Maurīcija | 83 | 83 | 100 % | 81 | 98 % | 77 | 93 % |
| Mozambika | 1 476 | 1 470 | 100 % | 1 135 | 77 % | 866 | 59 % |
| Namībija | 189 | 189 | 100 % | 174 | 92 % | 155 | 82 % |
| Nigēra | 1 294 | 1 289 | 100 % | 1 258 | 97 % | 1 102 | 85 % |
| Nigērija | 1 187 | 1 175 | 99 % | 1 138 | 96 % | 920 | 78 % |
| Ruanda | 841 | 841 | 100 % | 812 | 96 % | 750 | 89 % |
| Santome un Prinsipi | 56 | 56 | 100 % | 44 | 79 % | 39 | 70 % |
| Senegāla | 671 | 670 | 100 % | 625 | 93 % | 564 | 84 % |
| Seišelas | 23 | 23 | 100 % | 21 | 95 % | 21 | 92 % |
| Sjerraleone | 663 | 663 | 100 % | 600 | 90 % | 502 | 76 % |
| Somālija | 905 | 902 | 100 % | 898 | 99 % | 653 | 72 % |
| Dienvidsudāna | 92 | 91 | 100 % | 91 | 100 % | 91 | 100 % |
| Sudāna | 298 | 298 | 100 % | 228 | 76 % | 128 | 43 % |
| Svazilenda | 135 | 135 | 100 % | 107 | 80 % | 92 | 68 % |
| Tanzānija | 1 179 | 1 179 | 100 % | 1 003 | 85 % | 844 | 72 % |
| Togo | 379 | 378 | 100 % | 354 | 93 % | 315 | 83 % |
| Uganda | 1 000 | 1 000 | 100 % | 943 | 94 % | 647 | 65 % |
| Zambija | 837 | 837 | 100 % | 682 | 81 % | 498 | 59 % |
| Zimbabve | 472 | 472 | 100 % | 466 | 99 % | 409 | 87 % |
| Kopā Āfrikas valstis | 28 638 | 28 589 | 100 % | 26 176 | 91 % | 21 266 | 74 % |
| Antigva un Barbuda | 16 | 16 | 98 % | 15 | 97 % | 13 | 83 % |
| Barbadosa | 22 | 22 | 100 % | 18 | 83 % | 17 | 79 % |
| Beliza | 43 | 43 | 100 % | 28 | 67 % | 21 | 48 % |
| Dominika | 41 | 41 | 100 % | 41 | 99 % | 37 | 90 % |
| Dominikānas Republika | 283 | 283 | 100 % | 277 | 98 % | 262 | 92 % |
| Grenāda | 21 | 21 | 100 % | 20 | 97 % | 20 | 95 % |
| Gajāna | 84 | 81 | 97 % | 78 | 93 % | 69 | 82 % |
| Haiti | 1 031 | 1 030 | 100 % | 829 | 80 % | 690 | 67 % |
| Jamaika | 243 | 243 | 100 % | 236 | 97 % | 202 | 83 % |
| Sentkitsa un Nevisa | 9 | 9 | 100 % | 8 | 90 % | 6 | 66 % |
| Sentlūsija | 32 | 32 | 100 % | 32 | 99 % | 25 | 76 % |
| Sentvinsenta un Grenadīnas | 27 | 27 | 100 % | 26 | 96 % | 22 | 80 % |
| Surinama | 27 | 27 | 100 % | 27 | 97 % | 20 | 73 % |
| Trinidāda un Tobāgo | 29 | 29 | 100 % | 28 | 99 % | 22 | 75 % |
| Karību jūras valstis kopā | 1 909 | 1 905 | 100 % | 1 665 | 87 % | 1 425 | 75 % |
| Kuka Salas | 5 | 5 | 100 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Austrumtimora | 175 | 174 | 99 % | 172 | 98 % | 129 | 74 % |
| Fidži | 49 | 49 | 100 % | 46 | 95 % | 36 | 73 % |
| Kiribati | 42 | 42 | 100 % | 41 | 97 % | 25 | 59 % |
| Māršala Salas | 17 | 17 | 100 % | 17 | 98 % | 11 | 66 % |
| Mikronēzija | 23 | 23 | 100 % | 21 | 89 % | 10 | 43 % |
| Nauru | 4 | 4 | 100 % | 4 | 96 % | 4 | 89 % |
| Niue | 3 | 3 | 100 % | 3 | 98 % | 3 | 96 % |
| Palau | 5 | 5 | 100 % | 4 | 70 % | 3 | 60 % |
| Papua-Jaungvineja | 246 | 246 | 100 % | 202 | 82 % | 126 | 51 % |
| Zālamana Salas | 69 | 69 | 100 % | 60 | 87 % | 56 | 82 % |
| Tonga | 29 | 28 | 100 % | 28 | 99 % | 28 | 98 % |
| Tuvalu | 14 | 14 | 100 % | 13 | 99 % | 10 | 74 % |
| Vanuatu | 55 | 55 | 100 % | 49 | 90 % | 35 | 65 % |
| Rietumsamoa | 67 | 67 | 100 % | 67 | 99 % | 66 | 98 % |
| Klusā okeāna salas kopā | 804 | 803 | 100 % | 732 | 91 % | 548 | 68 % |
| Karību jūras reģions | 540 | 531 | 98 % | 429 | 80 % | 283 | 52 % |
| Centrālāfrikas reģions | 556 | 556 | 100 % | 461 | 83 % | 291 | 52 % |
| Austrumāfrika, Āfrikas dienvidi un Indijas okeāns | 3 040 | 3 032 | 100 % | 2 617 | 86 % | 1 727 | 57 % |
| ĀKK iekšējie piešķīrumi | 7 744 | 7 632 | 99 % | 6 938 | 90 % | 5 808 | 75 % |
| Multireģionāli (PALOP) | 62 | 62 | 99 % | 59 | 94 % | 45 | 72 % |
| Klusā okeāna reģions | 324 | 324 | 100 % | 253 | 78 % | 170 | 52 % |
| Āfrikas dienvidu reģions | 142 | 142 | 100 % | 142 | 100 % | 134 | 95 % |
| Rietumāfrikas reģions | 1 959 | 1 951 | 100 % | 1 696 | 87 % | 1 171 | 60 % |
| ĀKK valstu reģionālā sadarbība kopā | 14 369 | 14 230 | 99 % | 12 594 | 88 % | 9 629 | 67 % |
| ĀKK | 50 174 | 49 686 | 99 % | 45 118 | 90 % | 36 002 | 72 % |
| AZT | Visas AZT valstis | 30 | 14 | 46 % | 10 | 33 % | 9 | 31 % |
| Visas AZT valstis | 30 | 14 | 46 % | 10 | 33 % | 9 | 31 % |
| Angilja | 28 | 28 | 100 % | 27 | 97 % | 26 | 95 % |
| | 2 | 2 | 100 % | 2 | 98 % | 2 | 90 % |
| Folklenda Salas | 10 | 10 | 100 % | 10 | 100 % | 8 | 77 % |
| Montserrata | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 29 | 88 % |
| Pitkērnas Salas | 5 | 5 | 99 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Svētās Helēnas Sala | 38 | 38 | 100 % | 38 | 100 % | 35 | 92 % |
| Tērksas un Kaikosas Salas | 33 | 33 | 100 % | 32 | 100 % | 31 | 95 % |
| Britu AZT kopā | 148 | 148 | 100 % | 146 | 99 % | 135 | 92 % |
| Aruba | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 14 | 66 % |
| Nīderlandes Antiļas – Bonaire | 4 | 4 | 100 % | 4 | 91 % | 0 | 0 % |
| Nīderlandes Antiļas – Saba | 4 | 4 | 100 % | 3 | 97 % | 3 | 97 % |
| Nīderlandes Antiļas – Sintēstatiusa | 2 | 2 | 100 % | 2 | 97 % | 2 | 97 % |
| Nīderlandes Antiļas | 41 | 41 | 100 % | 23 | 57 % | 18 | 43 % |
| Sentmartēna | 14 | 14 | 100 % | 6 | 45 % | 0 | 0 % |
| Nīderlandes AZT kopā | 86 | 86 | 100 % | 60 | 70 % | 38 | 44 % |
| Francijas Polinēzija | 51 | 51 | 100 % | 49 | 97 % | 45 | 89 % |
| Majota | 29 | 29 | 100 % | 29 | 100 % | 29 | 100 % |
| Jaunkaledonija | 50 | 50 | 100 % | 49 | 98 % | 48 | 96 % |
| Senpjēra un Mikelona | 47 | 47 | 100 % | 46 | 98 % | 46 | 98 % |
| Volisa un Futunas Salas | 39 | 39 | 100 % | 36 | 94 % | 25 | 64 % |
| Francijas AZT kopā | 215 | 215 | 100 % | 209 | 97 % | 193 | 90 % |
| AZT valstu reģionālā sadarbība | 139 | 138 | 99 % | 133 | 96 % | 59 | 42 % |
| AZT valstu reģionālā sadarbība kopā | 139 | 138 | 99 % | 133 | 96 % | 59 | 42 % |
| AZT | 618 | 601 | 97 % | 559 | 90 % | 434 | 70 % |
| | KOPĀ: ĀKK + AZT | 50 792 | 50 287 | 99 % | 45 677 | 90 % | 36 436 | 72 % |

EAF KUMULATĪVIE PĀRSKATI 2020. GADA 31. DECEMBRĪ PA VALSTĪM, % APROPR.

10.+11. EAF

10. un 11. EAF KOPĀ (miljoni EUR)

Kumulatīvi 2020. gadā

Apropriācijas

Lēmumi

% apropr.

Piešķirtie līdzekļi

% apropr.

Maksājumi

% apropr.

ĀKK

ĀKK

Administratīvie un finanšu izdevumi

1 609

1 605

100 %

1 399

87 %

1 313

82 %

Visas ĀKK valstis

2 846

2 553

90 %

2 553

90 %

1 821

64 %

Administratīvie un finanšu izdevumi + visas ĀKK valstis

Administratīvie un finanšu izdevumi + visas ĀKK valstis

4 455

4 455

4 158

4 158

93 %

93 %

3 952

3 952

89 %

89 %

3 134

3 134

70 %

70 %

Angola

349

349

100 %

309

88 %

239

68 %

Benina

741

739

100 %

685

92 %

623

84 %

Botsvāna

130

130

100 %

128

98 %

119

91 %

Burkinafaso

1 310

1 310

100 %

1 293

99 %

1 183

90 %

Burundi

579

572

99 %

544

94 %

425

73 %

Kaboverde

147

147

100 %

146

99 %

144

98 %

Kamerūna

522

522

100 %

489

94 %

384

74 %

Centrālāfrikas Republika

626

625

100 %

612

98 %

475

76 %

Čada

940

940

100 %

794

84 %

663

71 %

Komoru Salas

80

80

99 %

68

85 %

62

78 %

Kongo (Brazavila)

164

164

100 %

145

88 %

99

60 %

Kongo Demokrātiskā Republika

1 430

1 430

100 %

1 223

85 %

996

70 %

Džibutija

186

186

100 %

148

80 %

112

60 %

Eritreja

215

215

100 %

215

100 %

35

16 %

Etiopija

1 656

1 655

100 %

1 530

92 %

1 301

79 %

Gabona

35

35

100 %

33

92 %

26

75 %

Gambija

316

316

100 %

307

97 %

226

72 %

Gana

796

793

100 %

722

91 %

676

85 %

Gvineja-Bisava

186

186

100 %

185

99 %

141

76 %

Gvineja (Konakri)

506

506

100 %

453

89 %

372

74 %

Kotdivuāra

715

713

100 %

694

97 %

603

84 %

Kenija

881

881

100 %

834

95 %

583

66 %

Lesoto

259

259

100 %

241

93 %

165

64 %

Libērija

495

495

100 %

432

87 %

373

75 %

Madagaskara

792

791

100 %

684

86 %

448

57 %

Malāvija

1 026

1 026

100 %

893

87 %

726

71 %

Mali

1 425

1 424

100 %

1 390

98 %

1 147

80 %

Mauritānija

349

349

100 %

319

91 %

246

70 %

Maurīcija

83

83

100 %

81

98 %

77

93 %

Mozambika

1 476

1 470

100 %

1 135

77 %

866

59 %

Namībija

189

189

100 %

174

92 %

155

82 %

Nigēra

1 294

1 289

100 %

1 258

97 %

1 102

85 %

Nigērija

1 187

1 175

99 %

1 138

96 %

920

78 %

Ruanda

841

841

100 %

812

96 %

750

89 %

Santome un Prinsipi

56

56

100 %

44

79 %

39

70 %

Senegāla

671

670

100 %

625

93 %

564

84 %

Seišelas

23

23

100 %

21

95 %

21

92 %

Sjerraleone

663

663

100 %

600

90 %

502

76 %

Somālija

905

902

100 %

898

99 %

653

72 %

Dienvidsudāna

92

91

100 %

91

100 %

91

100 %

Sudāna

298

298

100 %

228

76 %

128

43 %

Svazilenda

135

135

100 %

107

80 %

92

68 %

Tanzānija

1 179

1 179

100 %

1 003

85 %

844

72 %

Togo

379

378

100 %

354

93 %

315

83 %

Uganda

1 000

1 000

100 %

943

94 %

647

65 %

Zambija

837

837

100 %

682

81 %

498

59 %

Zimbabve

472

472

100 %

466

99 %

409

87 %

Kopā Āfrikas valstis

Kopā Āfrikas valstis

28 638

28 638

28 589

28 589

100 %

100 %

26 176

26 176

91 %

91 %

21 266

21 266

74 %

74 %

Antigva un Barbuda

16

16

98 %

15

97 %

13

83 %

Barbadosa

22

22

100 %

18

83 %

17

79 %

Beliza

43

43

100 %

28

67 %

21

48 %

Dominika

41

41

100 %

41

99 %

37

90 %

Dominikānas Republika

283

283

100 %

277

98 %

262

92 %

Grenāda

21

21

100 %

20

97 %

20

95 %

Gajāna

84

81

97 %

78

93 %

69

82 %

Haiti

1 031

1 030

100 %

829

80 %

690

67 %

Jamaika

243

243

100 %

236

97 %

202

83 %

Sentkitsa un Nevisa

9

9

100 %

8

90 %

6

66 %

Sentlūsija

32

32

100 %

32

99 %

25

76 %

Sentvinsenta un Grenadīnas

27

27

100 %

26

96 %

22

80 %

Surinama

27

27

100 %

27

97 %

20

73 %

Trinidāda un Tobāgo

29

29

100 %

28

99 %

22

75 %

Karību jūras valstis kopā

Karību jūras valstis kopā

1 909

1 909

1 905

1 905

100 %

100 %

1 665

1 665

87 %

87 %

1 425

1 425

75 %

75 %

Kuka Salas

5

5

100 %

5

99 %

5

99 %

Austrumtimora

175

174

99 %

172

98 %

129

74 %

Fidži

49

49

100 %

46

95 %

36

73 %

Kiribati

42

42

100 %

41

97 %

25

59 %

Māršala Salas

17

17

100 %

17

98 %

11

66 %

Mikronēzija

23

23

100 %

21

89 %

10

43 %

Nauru

4

4

100 %

4

96 %

4

89 %

Niue

3

3

100 %

3

98 %

3

96 %

Palau

5

5

100 %

4

70 %

3

60 %

Papua-Jaungvineja

246

246

100 %

202

82 %

126

51 %

Zālamana Salas

69

69

100 %

60

87 %

56

82 %

Tonga

29

28

100 %

28

99 %

28

98 %

Tuvalu

14

14

100 %

13

99 %

10

74 %

Vanuatu

55

55

100 %

49

90 %

35

65 %

Rietumsamoa

67

67

100 %

67

99 %

66

98 %

Klusā okeāna salas kopā

Klusā okeāna salas kopā

804

804

803

803

100 %

100 %

732

732

91 %

91 %

548

548

68 %

68 %

Karību jūras reģions

540

531

98 %

429

80 %

283

52 %

Centrālāfrikas reģions

556

556

100 %

461

83 %

291

52 %

Austrumāfrika, Āfrikas dienvidi un Indijas okeāns

3 040

3 032

100 %

2 617

86 %

1 727

57 %

ĀKK iekšējie piešķīrumi

7 744

7 632

99 %

6 938

90 %

5 808

75 %

Multireģionāli (PALOP)

PALOP

62

62

99 %

59

94 %

45

72 %

Klusā okeāna reģions

324

324

100 %

253

78 %

170

52 %

Āfrikas dienvidu reģions

142

142

100 %

142

100 %

134

95 %

Rietumāfrikas reģions

1 959

1 951

100 %

1 696

87 %

1 171

60 %

ĀKK valstu reģionālā sadarbība kopā

ĀKK valstu reģionālā sadarbība kopā

14 369

14 369

14 230

14 230

99 %

99 %

12 594

12 594

88 %

88 %

9 629

9 629

67 %

67 %

ĀKK

ĀKK

50 174

50 174

49 686

49 686

99 %

99 %

45 118

45 118

90 %

90 %

36 002

36 002

72 %

72 %

AZT

AZT

Visas AZT valstis

30

14

46 %

10

33 %

9

31 %

Visas AZT valstis

Visas AZT valstis

30

30

14

14

46 %

46 %

10

10

33 %

33 %

9

9

31 %

31 %

Angilja

28

28

100 %

27

97 %

26

95 %

2

2

100 %

2

98 %

2

90 %

Folklenda Salas

10

10

100 %

10

100 %

8

77 %

Montserrata

33

33

100 %

33

100 %

29

88 %

Pitkērnas Salas

5

5

99 %

5

99 %

5

99 %

Svētās Helēnas Sala

38

38

100 %

38

100 %

35

92 %

Tērksas un Kaikosas Salas

33

33

100 %

32

100 %

31

95 %

Britu AZT kopā

Britu AZT kopā

148

148

148

148

100 %

100 %

146

146

99 %

99 %

135

135

92 %

92 %

Aruba

21

21

100 %

21

99 %

14

66 %

Nīderlandes Antiļas – Bonaire

4

4

100 %

4

91 %

0

0 %

Nīderlandes Antiļas – Saba

4

4

100 %

3

97 %

3

97 %

Nīderlandes Antiļas – Sintēstatiusa

2

2

100 %

2

97 %

2

97 %

Nīderlandes Antiļas

41

41

100 %

23

57 %

18

43 %

Sentmartēna

14

14

100 %

6

45 %

0

0 %

Nīderlandes AZT kopā

Nīderlandes AZT kopā

86

86

86

86

100 %

100 %

60

60

70 %

70 %

38

38

44 %

44 %

Francijas Polinēzija

51

51

100 %

49

97 %

45

89 %

Majota

29

29

100 %

29

100 %

29

100 %

Jaunkaledonija

50

50

100 %

49

98 %

48

96 %

Senpjēra un Mikelona

47

47

100 %

46

98 %

46

98 %

Volisa un Futunas Salas

39

39

100 %

36

94 %

25

64 %

Francijas AZT kopā

Francijas AZT kopā

215

215

215

215

100 %

100 %

209

209

97 %

97 %

193

193

90 %

90 %

AZT valstu reģionālā sadarbība

139

138

99 %

133

96 %

59

42 %

AZT valstu reģionālā sadarbība kopā

AZT valstu reģionālā sadarbība kopā

139

139

138

138

99 %

99 %

133

133

96 %

96 %

59

59

42 %

42 %

AZT

AZT

618

618

601

601

97 %

97 %

559

559

90 %

90 %

434

434

70 %

70 %

KOPĀ: ĀKK + AZT

KOPĀ: ĀKK + AZT

50 792

50 792

50 287

50 287

99 %

99 %

45 677

45 677

90 %

90 %

36 436

36 436

72 %

72 %

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu jomām 11. EAF

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu jomām 11. EAF

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu jomām 11. EAF (DAC nozaru kodi) (20)

DAC

20

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Nozare | Saistību (21) | Nolīgtās (21) | Samaksātās (21) |
| Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi | | | |
| 110 – Izglītība | 1 197,26 | 1 038,76 | 758,36 |
| 120 – Veselība | 2 226,42 | 2 323,60 | 1 907,70 |
| 130 – Iedzīvotāju politika / programmas un reproduktīvā veselība | 352,44 | 38,39 | 20,24 |
| 140 – Ūdensapgāde un sanitārija | 775,90 | 639,26 | 283,71 |
| 150 – Valdība un pilsoniskā sabiedrība | 5 905,39 | 5 450,64 | 4 156,20 |
| 160 – Cita sociālā infrastruktūra un pakalpojumi | 979,35 | 1 339,34 | 1 128,02 |
| Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ | 11 436,77 | 10 829,99 | 8 254,24 |
| Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi | | | |
| 210 – Transports un uzglabāšana | 1 445,48 | 1 827,48 | 595,21 |
| 220 – Saziņa | 140,96 | 99,39 | 64,78 |
| 230 – Enerģētika | 2 016,01 | 1 566,30 | 675,00 |
| 240 – Banku un finanšu pakalpojumi | 93,93 | 96,23 | 38,59 |
| 250 – Uzņēmējdarbības pakalpojumi un citi pakalpojumi | 346,23 | 178,15 | 84,80 |
| Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ | 4 042,59 | 3 767,55 | 1 458,38 |
| Ražošanas nozares | | | |
| 310 – Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība | 3 187,79 | 2 509,57 | 1 478,27 |
| 320 – Rūpniecība, minerālresursi un kalnrūpniecība, būvniecība | 623,58 | 356,84 | 115,46 |
| 330 – Tirdzniecība un tūrisms | 497,21 | 353,36 | 138,53 |
| Ražošanas nozares KOPĀ | 4 308,58 | 3 219,77 | 1 732,26 |
| Daudznozaru / pārnozaru | | | |
| 410 – Vispārējā vides aizsardzība | 999,94 | 760,45 | 390,13 |
| 430 – Cita daudznozaru | 3 841,16 | 2 343,95 | 609,07 |
| Daudznozaru / pārnozaru KOPĀ | 4 841,10 | 3 104,40 | 999,19 |
| Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība | | | |
| 510 – Vispārējā budžeta atbalsts | 3 116,32 | 3 059,65 | 2 345,18 |
| 520 – Pārtikas palīdzība attīstībai | 614,50 | 385,27 | 332,91 |
| Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība KOPĀ | 3 730,82 | 3 444,92 | 2 678,10 |
| Darbības saistībā ar parādu | | | |
| 600 – Darbības saistībā ar parādu | 91,50 | — | — |
| Darbības saistībā ar parādu KOPĀ | 91,50 | — | — |
| Humānā palīdzība | | | |
| 720 – Ārkārtas reaģēšana | 746,19 | 505,17 | 458,31 |
| 730 – Atjaunošanas palīdzība un rehabilitācija | 137,83 | 43,40 | 33,36 |
| 740 – Sagatavotība katastrofām | 133,29 | 106,16 | 69,14 |
| Humānā palīdzība KOPĀ | 1 017,31 | 654,72 | 560,80 |
| Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas / neprecizētas | | | |
| 910 – Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas | 978,02 | 786,39 | 739,89 |
| 998 – Nepiešķirtas / neprecizētas | 586,30 | 434,28 | 421,68 |
| N/P – dati nav pieejami | 214,40 | 0,64 | — |
| Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas / neprecizētas KOPĀ | 1 778,72 | 1 221,31 | 1 161,57 |
| 11. EAF saistību summas, nolīgtās summas un izmaksātās summas – KOPSUMMA | 31 247,39 | 26 242,65 | 16 844,55 |

(miljoni EUR)

Nozare

Saistību (21)

21

Nolīgtās (21)

21

Samaksātās (21)

21

Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi

Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi

110 – Izglītība

1 197,26

1 038,76

758,36

120 – Veselība

2 226,42

2 323,60

1 907,70

130 – Iedzīvotāju politika / programmas un reproduktīvā veselība

352,44

38,39

20,24

140 – Ūdensapgāde un sanitārija

775,90

639,26

283,71

150 – Valdība un pilsoniskā sabiedrība

5 905,39

5 450,64

4 156,20

160 – Cita sociālā infrastruktūra un pakalpojumi

979,35

1 339,34

1 128,02

Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ

Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ

11 436,77

11 436,77

10 829,99

10 829,99

8 254,24

8 254,24

Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi

Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi

210 – Transports un uzglabāšana

1 445,48

1 827,48

595,21

220 – Saziņa

140,96

99,39

64,78

230 – Enerģētika

2 016,01

1 566,30

675,00

240 – Banku un finanšu pakalpojumi

93,93

96,23

38,59

250 – Uzņēmējdarbības pakalpojumi un citi pakalpojumi

346,23

178,15

84,80

Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ

Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ

4 042,59

4 042,59

3 767,55

3 767,55

1 458,38

1 458,38

Ražošanas nozares

Ražošanas nozares

310 – Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

3 187,79

2 509,57

1 478,27

320 – Rūpniecība, minerālresursi un kalnrūpniecība, būvniecība

623,58

356,84

115,46

330 – Tirdzniecība un tūrisms

497,21

353,36

138,53

Ražošanas nozares KOPĀ

Ražošanas nozares KOPĀ

4 308,58

4 308,58

3 219,77

3 219,77

1 732,26

1 732,26

Daudznozaru / pārnozaru

Daudznozaru / pārnozaru

410 – Vispārējā vides aizsardzība

999,94

760,45

390,13

430 – Cita daudznozaru

3 841,16

2 343,95

609,07

Daudznozaru / pārnozaru KOPĀ

Daudznozaru / pārnozaru KOPĀ

4 841,10

4 841,10

3 104,40

3 104,40

999,19

999,19

Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība

Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība

510 – Vispārējā budžeta atbalsts

3 116,32

3 059,65

2 345,18

520 – Pārtikas palīdzība attīstībai

614,50

385,27

332,91

Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība KOPĀ

Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība KOPĀ

3 730,82

3 730,82

3 444,92

3 444,92

2 678,10

2 678,10

Darbības saistībā ar parādu

Darbības saistībā ar parādu

600 – Darbības saistībā ar parādu

91,50

—

—

Darbības saistībā ar parādu KOPĀ

Darbības saistībā ar parādu KOPĀ

91,50

91,50

—

—

—

—

Humānā palīdzība

Humānā palīdzība

720 – Ārkārtas reaģēšana

746,19

505,17

458,31

730 – Atjaunošanas palīdzība un rehabilitācija

137,83

43,40

33,36

740 – Sagatavotība katastrofām

133,29

106,16

69,14

Humānā palīdzība KOPĀ

Humānā palīdzība KOPĀ

1 017,31

1 017,31

654,72

654,72

560,80

560,80

Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas / neprecizētas

Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas / neprecizētas

910 – Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas

978,02

786,39

739,89

998 – Nepiešķirtas / neprecizētas

586,30

434,28

421,68

N/P – dati nav pieejami

214,40

0,64

—

Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas / neprecizētas KOPĀ

Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas / neprecizētas KOPĀ

1 778,72

1 778,72

1 221,31

1 221,31

1 161,57

1 161,57

11. EAF saistību summas, nolīgtās summas un izmaksātās summas – KOPSUMMA

11. EAF saistību summas, nolīgtās summas un izmaksātās summas – KOPSUMMA

31 247,39

31 247,39

26 242,65

26 242,65

16 844,55

16 844,55

Kumulatīvo saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu attīstība pa izdevumu jomām 11. EAF

Kumulatīvo saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu attīstība pa izdevumu jomām 11. EAF

Image 4

Image 5

Image 6

3.   GLOSĀRIJS

GLOSĀRIJS

ABAC

ABAC

Šis nosaukums ir piešķirts Komisijas grāmatvedības sistēmai, kas kopš 2005. gada ir papildināta ar uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem. Papildus naudas plūsmas budžeta pārskatiem Komisija sagatavo pārskatus pēc uzkrājumu principa, kuros ieņēmumus atzīst, kad tie ir gūti, nevis tad, kad tos iekasē. Izdevumus atzīst, kad tie rodas, nevis kad tos samaksā. Šī pieeja atšķiras no naudas plūsmas budžeta grāmatvedības, kurā darījumus un citus notikumus atzīst tikai tad, kad nauda tiek saņemta vai samaksāta.

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas sedz iestāžu un subjektu darbības izmaksas (personāls, ēkas, biroja aprīkojums).

Aģentūras

Aģentūras

ES struktūras, kas ir atsevišķas juridiskas personas un kam ar stingriem nosacījumiem var deleģēt budžeta izpildes pilnvaras. Tām vajadzīgs konkrēts apstiprinājums par izpildi no budžeta izpildes apstiprinātājiestādes.

Apropriācijas

Apropriācijas

Budžeta finansējums.

Budžetā ir paredzētas gan saistības (juridiskas saistības nodrošināt finansējumu, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi), gan maksājumi (naudas pārvedumi vai bankas pārskaitījumi saņēmējiem). Saistību un maksājumu apropriācijas bieži atšķiras (diferencētas apropriācijas), jo saistības par daudzgadu programmām un projektiem parasti pilnībā uzņemas tajā gadā, kurā tiek pieņemti lēmumi par tiem, un tiek apmaksātas gadu gaitā atbilstīgi progresam programmu un projektu īstenošanā. Nediferencētās apropriācijas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, un saistību apropriācijas ir vienādas ar maksājumu apropriācijām.

Apropriāciju atcelšana

Apropriāciju atcelšana

Neizmantotās apropriācijas, ko vairs nevar izmantot.

Apropriāciju pārnešana

Apropriāciju pārnešana

Izņēmums no gada pārskata principa tiktāl, ciktāl apropriācijas, kuras konkrētajā budžeta gadā nebija iespējams izmantot, ar stingriem nosacījumiem izņēmuma kārtā var pārnest un izmantot nākamajā gadā.

Atgūšana

Atgūšana

Piedziņas rīkojums ir procedūra, ar kuru deleģētais kredītrīkotājs (AOD) reģistrē Komisijas prasījumu saņemt tai pienākošos summu. Prasījuma tiesības ir Komisijas tiesības pieprasīt summas, ko tai ir parādā debitors, parasti – līdzekļu saņēmējs.

Ārējie/iekšējie piešķirtie ieņēmumi

Ārējie/iekšējie piešķirtie ieņēmumi

Īpašie ieņēmumi konkrētu izdevumu posteņu finansēšanai.

Ārējo piešķirto ieņēmumu galvenais avots ir trešo valstu finanšu iemaksas Savienības finansētajās programmās.

trešo valstu finanšu iemaksas Savienības finansētajās programmās.

Galvenais iekšējo piešķirto ieņēmumu avots ir ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma, ieņēmumi no nepareizi samaksāto summu atmaksas un ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, ieskaitot publikācijas un filmas elektroniskos datu nesējos.

Galvenais iekšējo piešķirto ieņēmumu avots ir ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma, ieņēmumi no nepareizi samaksāto summu atmaksas un ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, ieskaitot publikācijas un filmas elektroniskos datu nesējos.

Piešķirtos ieņēmumus veidojošo pozīciju pilns uzskaitījums ir sniegts Finanšu regulas 21. pantā.

Budžeta grozījums

Budžeta grozījums

Budžeta gadā pieņemts lēmums, ar ko groza (palielina, samazina, pārvieto) attiecīgā gada pieņemtā budžeta aspektus.

Budžeta izlietojums

Budžeta izlietojums

Sal. ar “budžeta izpildes rezultāts”.

Budžeta izpilde

Budžeta izpilde

Budžeta izlietojums ar izdevumu un ieņēmumu operāciju starpniecību.

Budžeta izpildes rezultāts

Budžeta izpildes rezultāts

Starpība starp saņemtajiem ienākumiem un samaksātajām summām, ieskaitot korekcijas attiecībā uz pārnešanu, atcelšanu un valūtas kursa starpībām.

Aģentūrām šī izrietošā summa ir jāatmaksā finansējuma iestādei, kā paredzēts Finanšu regulā attiecībā uz aģentūrām.

Budžeta lēmējinstitūcija

Budžeta lēmējinstitūcija

Iestādes ar pilnvarām pieņemt lēmumus par budžeta jautājumiem: attiecībā uz ES iestādēm – Eiropas Parlaments un Ministru padome.

Aģentūrām un kopuzņēmumiem budžeta lēmējinstitūcija ir to valde.

Budžeta postenis / budžeta pozīcija

Budžeta postenis / budžeta pozīcija

Ciktāl tas attiecas uz budžeta struktūru, ieņēmumi un izdevumi budžetā tiek atspoguļoti saskaņā ar saistošo nomenklatūru, kas atspoguļo katra posteņa būtību un mērķi, kā to nosaka budžeta lēmējinstitūcija. Atsevišķie virsraksti (sadaļa, nodaļa, pants vai postenis) sniedz oficiālu nomenklatūras aprakstu.

Budžeta saistības

Budžeta saistības

Budžeta saistības ir apropriāciju rezervēšana turpmāku izdevumu segšanai.

Budžets

Budžets

Gada finanšu plāns, kurš ir sagatavots, ievērojot budžeta principus, kurš ietver prognozes un kurā attiecībā uz katru finanšu gadu ir sniegtas aplēses par izmaksām, ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī sīku to aprakstu un pamatojumu (tie atrodami “budžeta piezīmēs”).

Darbības apropriācijas

Darbības apropriācijas

Darbības apropriācijas ir paredzētas dažādu rīcībpolitiku finansēšanai, galvenokārt dotāciju vai iepirkuma veidā.

Deleģētais kredītrīkotājs (AOD)

Deleģētais kredītrīkotājs (AOD

Katrā iestādē AOD ir atbildīgs par ieņēmumu un izdevumu operāciju apstiprināšanu saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem, kā arī par to, lai būtu nodrošināts, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.

AOD

AOD ir atbildīgs par visu finanšu lēmumu pieņemšanu saistībā ar darbībām, kas ir viņa(-as) atbildībā. Viņam(-ai) jo īpaši jāpieņem lēmumi izpildīt budžetu, pamatojoties uz savu riska analīzi.

AOD

Diferencētas apropriācijas

Diferencētas apropriācijas

Diferencētas apropriācijas izmanto daudzgadu darbību finansēšanai; tās attiecībā uz kārtējo finanšu gadu sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas saistībā ar operācijām, kuru īstenošana aptver vairāk nekā vienu finanšu gadu. Finanšu regulas 7. pants: Diferencētas apropriācijas uzņemas par daudzgadu darbībām. Tās sastāv no saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām.

Diferencētas apropriācijas uzņemas par daudzgadu darbībām. Tās sastāv no saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām.

Dotācijas

Dotācijas

Tiešas finanšu iemaksas (ziedojumi) no budžeta tādas darbības finansēšanai, kuras mērķis ir palīdzēt sasniegt kādu no ES politikas mērķiem, vai tādas struktūras darbības finansēšanai, kuras izvirzītie mērķi atbilst Eiropas vispārīgajām interesēm vai ir ES politikas daļa.

Finanšu regula (FR)

Finanšu regula (FR)

Šī regula, kas pieņemta parastajā likumdošanas procedūrā pēc apspriešanās ar Eiropas Revīzijas palātu, paredz noteikumus Eiropas Savienības vispārējā budžeta izveidei un izpildei.

Atsaucei – Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (22).

22

Gada pārskata princips

Gada pārskata princips

Budžeta princips, saskaņā ar kuru izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina par vienu gadu no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

Grāmatvedis

Grāmatvedis

Grāmatveža uzdevumi, pilnvaras un pienākumi ir izklāstīti Finanšu regulā un ir šādi:

| — | pienācīga maksājumu izpilde; |
| --- | --- |

—

pienācīga maksājumu izpilde;

| — | ieņēmumu iekasēšana; |
| --- | --- |

—

ieņēmumu iekasēšana;

| — | debitoru parādu summu atgūšana un ieskaits; |
| --- | --- |

—

debitoru parādu summu atgūšana un ieskaits;

| — | uzskaites kārtošana, sagatavošana un sniegšana; |
| --- | --- |

—

uzskaites kārtošana, sagatavošana un sniegšana;

| — | grāmatvedības noteikumu, procedūru un kontu plāna noteikšana; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības noteikumu, procedūru un kontu plāna noteikšana;

| — | grāmatvedības sistēmu noteikšana un validēšana un to sistēmu validēšana, ko kredītrīkotājs noteicis, lai sniegtu vai pamatotu grāmatvedības informāciju (vietējās sistēmas); |
| --- | --- |

—

grāmatvedības sistēmu noteikšana un validēšana un to sistēmu validēšana, ko kredītrīkotājs noteicis, lai sniegtu vai pamatotu grāmatvedības informāciju (vietējās sistēmas);

| — | kases pārvaldība; |
| --- | --- |

—

kases pārvaldība;

| — | avansu pārziņu iecelšana; |
| --- | --- |

—

avansu pārziņu iecelšana;

| — | bankas kontu atvēršana un slēgšana iestādes vārdā. |
| --- | --- |

—

bankas kontu atvēršana un slēgšana iestādes vārdā.

Grāmatvedība

Grāmatvedība

Finanšu darījumu, tostarp darījuma radīšanas, tā atzīšanas, apstrādes un apkopošanas finanšu pārskatos, reģistrēšana un ziņošana.

Ienākumi

Ienākumi

Sal. ar “ieņēmumi”.

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Jēdziens, ko lieto, lai raksturotu ienākumus no visiem avotiem, no kuriem finansē budžetu.

Jēdziens, ko lieto, lai raksturotu ienākumus no visiem avotiem, no kuriem finansē budžetu.

Iezīmēti ieņēmumi

Iezīmēti ieņēmumi

Īpašam mērķim iezīmēti ieņēmumi, piemēram, ieņēmumi no fondiem, subsīdijas, dāvinājumi un novēlējumi, tostarp arī īpašiem mērķiem iezīmēti ieņēmumi, kas ir specifiski katrai iestādei.

Īpašam mērķim iezīmēti ieņēmumi, piemēram, ieņēmumi no fondiem, subsīdijas, dāvinājumi un novēlējumi, tostarp arī īpašiem mērķiem iezīmēti ieņēmumi, kas ir specifiski katrai iestādei.

Sal. ar “piešķirtie ieņēmumi”.

Izdevumi

Izdevumi

Jēdziens, ko lieto, lai raksturotu budžeta izlietojumu no visu veidu līdzekļu avotiem.

Izpilde

Izpilde

Sal. ar “budžeta izpilde”.

Juridiskais pamats (pamatakts)

Juridiskais pamats (pamatakts)

Juridiskais pamats parasti ir tiesību akts, kas balstīts uz noteiktu pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību un kas piešķir Komisijai kompetenci attiecībā uz noteiktu politikas jomu un izklāsta nosacījumus minētās kompetences īstenošanai, tostarp budžeta izpildei. Dažos Līguma pantos Komisijai ir piešķirtas pilnvaras veikt konkrētas ar izdevumiem saistītas darbības, attiecībā uz kurām nav izdots papildu tiesību akts.

Juridiskas saistības

Juridiskas saistības

Juridiskas saistības nosaka juridisku apņemšanos attiecībā pret trešām personām.

Konstatētie prasījumi

Konstatētie prasījumi

Prasījumi ir atgūšanas rīkojumi, kas Eiropas Savienībai jāizdod, lai iekasētu ienākumus.

Kopuzņēmums (KU)

Kopuzņēmums (KU)

Juridiska persona – ES struktūra, kas izveidota saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību. Šo jēdzienu var izmantot, lai raksturotu jebkuru sadarbības struktūru, kas ierosināta, lai “efektīvi īstenotu Savienības pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas”.

efektīvi īstenotu Savienības pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas”

Korekcija

Korekcija

Budžeta grozījums vai līdzekļu pārvietojums no viena budžeta posteņa uz citu.

Likvidējamās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Neizmantotās apropriācijas, kas jāatceļ finanšu gada beigās. Likvidēšana nozīmē uz apropriāciju attiecināmās izdevumu radīšanas un/vai saistību uzņemšanās atļaujas daļēju vai pilnīgu atcelšanu.

Likvidēšana

Tikai kopuzņēmumiem, kā norādīts to finanšu noteikumos, visas neizmantotās apropriācijas var iekļaut ieņēmumu un izdevumu aplēsē par līdz pat trijiem nākamajiem finanšu gadiem (t. s. “n + 3” noteikums). Tāpēc KU likvidējamās apropriācijas var no jauna aktivizēt līdz pat n + 3 finanšu gadam.

Līdzekļu avots

Līdzekļu avots

Apropriāciju veids.

Maksājums

Maksājums

Maksājums ir izmaksa, ko veic, lai izpildītu juridiskas saistības.

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas sedz kārtējā gadā maksājamus izdevumus, kas izriet no juridiskām saistībām, kuras uzņemtas kārtējā gadā un/vai iepriekšējos gados (Finanšu regulas 7. pants).

Nediferencētas apropriācijas

Nediferencētas apropriācijas

Nediferencētas apropriācijas ir paredzētas darbībām, kuras ilgst vienu gadu. (Finanšu regulas 9. pants). ES budžetā nediferencētas apropriācijas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, lauksaimniecības tirgus atbalstu un tiešajiem maksājumiem.

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības (jeb RAL – “reste à liquider” (franču val.)) ir to apropriāciju summa, par kurām ir uzņemtas saistības, bet kuras vēl nav samaksātas, vai juridiskas saistības, kas vēl nav pilnībā izpildītas, izmantojot maksājumus. Tās tieši izriet no daudzgadu programmām un apropriāciju nodalīšanas saistību un maksājumu apropriācijās.

RAL

reste à liquider

Nenomaksātās saistības

Nenomaksātās saistības

Neizpildīto saistību summa. Sal. ar “neizpildītās saistības”.

Pārpalikums

Pārpalikums

Pozitīva ieņēmumu un izdevumu starpība (sal. ar “budžeta izpildes rezultāts”), kura jāatgriež finansējuma iestādei, kā paredzēts Finanšu regulā.

Pārvietojums

Pārvietojums

Pārvietojumi starp budžeta pozīcijām nozīmē, ka finanšu gada laikā apropriācijas tiek pārvietotas no vienas budžeta pozīcijas uz citu, un tādējādi tie ir izņēmums no budžeta specifikācijas principa. Tomēr tie ir nepārprotami atļauti Līgumā par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem nosacījumiem. Finanšu regula nošķir dažādus pārvietojumu veidus atkarībā no tā, vai tie tiek veikti budžeta sadaļās, nodaļās, pantos vai pozīcijās vai arī starp tiem, un to veikšanai ir vajadzīgi dažāda līmeņa apstiprinājumi.

Piemērošanas noteikumi

Piemērošanas noteikumi

Sīki izstrādāti noteikumi Finanšu regulas īstenošanai. Tie ir izklāstīti Komisijas regulā, kas pieņemta pēc apspriešanās ar visām iestādēm, un tie nevar mainīt Finanšu regulu, no kuras tie ir atkarīgi.

Pieņemtais budžets

Pieņemtais budžets

Budžeta projekts kļūst par pieņemto budžetu, tiklīdz to apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.

Sal. ar “budžets”.

Rezultāts

Rezultāts

Sal. ar “budžeta izpildes rezultāts”.

Saimnieciskās darbības rezultāts

Saimnieciskās darbības rezultāts

Izdevumu un ieņēmumu ietekme uz bilanci, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem.

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību (līgumu, dotāciju nolīgumu/lēmumu) kopējās izmaksas, kuras varētu tikt parakstītas kārtējā finanšu gadā. Finanšu regulas 7. pants: Saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību (līgumu, dotāciju nolīgumu/lēmumu) kopējās izmaksas kārtējā finanšu gadā, kas uzņemtas par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu gadu.

Saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību (līgumu, dotāciju nolīgumu/lēmumu) kopējās izmaksas kārtējā finanšu gadā, kas uzņemtas par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu gadu.

Saistību atcelšana

Saistību atcelšana

Darbība, ar kuru tiek atceltas iepriekšējās saistības (vai to daļa).

Valūtas kursa starpība

Valūtas kursa starpība

Starpība, kas izriet no valūtas kursa likmēm, kuras piemēro darījumiem ar ārpuseurozonas valstīm, vai no aktīvu un saistību pārvērtēšanas ārvalstu valūtā noslēgšanas brīdī.

GADA ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

GADA ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

| EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA | CA/541/21


  2021. gada 11. marts |
| --- | --- |
| | Dokuments 21/101 |
| DIREKTORU PADOME |
| IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA


  FINANŠU PĀRSKATI


  2020. GADA 31. DECEMBRĪ |
| a) | Finanšu stāvokļa pārskats |

EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA

EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA

CA/541/21

CA/541/21

2021. gada 11. marts

Dokuments 21/101

Dokuments 21/101

DIREKTORU PADOME

DIREKTORU PADOME

IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA

IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA

FINANŠU PĀRSKATI

FINANŠU PĀRSKATI

2020. GADA 31. DECEMBRĪ

2020. GADA 31. DECEMBRĪ

a)

Finanšu stāvokļa pārskats

| b) | Peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskats |
| --- | --- |

b)

Peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskats

| c) | Ieguldītāju līdzekļu izmaiņu pārskats |
| --- | --- |

c)

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņu pārskats

| d) | Naudas plūsmu pārskats |
| --- | --- |

d)

Naudas plūsmu pārskats

| e) | Finanšu pārskatu skaidrojumi |
| --- | --- |

e)

Finanšu pārskatu skaidrojumi

| f) | Neatkarīga revidenta ziņojums |
| --- | --- |

f)

Neatkarīga revidenta ziņojums

FINANŠU STĀVOKĻA PĀRSKATS

FINANŠU STĀVOKĻA PĀRSKATS

2020. gada 31. decembrī

2020. gada 31. decembrī

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojumi | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| AKTĪVI | | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 5 | 923 940 | 837 777 |
| No ieguldītājiem saņemamās summas | 9/17 | 68 908 | 86 330 |
| Kases finanšu aktīvi | 10 | 351 873 | 330 587 |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 6 | 33 584 | 14 184 |
| Aizdevumi un avansi | 7 | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | 8 | 526 810 | 619 928 |
| Citi aktīvi | 11 | 109 | — |
| Aktīvi kopā | | 3 578 669 | 3 407 481 |
| SAISTĪBAS UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI | | | |
| SAISTĪBAS | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 6 | 642 | 191 |
| Atliktie ienākumi | 12 | 29 732 | 32 566 |
| Uzkrājumi izsniegtajām garantijām | 13 | 851 | 628 |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | 14 | 33 152 | 37 269 |
| Trešām personām maksājamās summas | 15 | 152 378 | 147 438 |
| Citas saistības | 16 | 3 446 | 2 353 |
| Saistības kopā | | 220 201 | 220 445 |
| IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI | | | |
| Pieprasītās dalībvalstu iemaksas ieguldījumu mehānismam | 17 | 3 221 695 | 2 967 000 |
| Nesadalītā peļņa | | 136 773 | 220 036 |
| Ieguldītāju līdzekļi kopā | | 3 358 468 | 3 187 036 |
| Saistības un ieguldītāju līdzekļi kopā | | 3 578 669 | 3 407 481 |

(tūkst. EUR)

Skaidrojumi

31.12.2020.

31.12.2019.

AKTĪVI

AKTĪVI

Nauda un naudas ekvivalenti

5

923 940

837 777

No ieguldītājiem saņemamās summas

9/17

68 908

86 330

Kases finanšu aktīvi

10

351 873

330 587

Atvasinātie finanšu instrumenti

6

33 584

14 184

Aizdevumi un avansi

7

1 673 445

1 518 675

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

8

526 810

619 928

Citi aktīvi

11

109

—

Aktīvi kopā

Aktīvi kopā

3 578 669

3 578 669

3 407 481

3 407 481

SAISTĪBAS UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI

SAISTĪBAS UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

Atvasinātie finanšu instrumenti

6

642

191

Atliktie ienākumi

12

29 732

32 566

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām

13

851

628

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

14

33 152

37 269

Trešām personām maksājamās summas

15

152 378

147 438

Citas saistības

16

3 446

2 353

Saistības kopā

Saistības kopā

220 201

220 201

220 445

220 445

IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI

IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI

Pieprasītās dalībvalstu iemaksas ieguldījumu mehānismam

17

3 221 695

2 967 000

Nesadalītā peļņa

136 773

220 036

Ieguldītāju līdzekļi kopā

Ieguldītāju līdzekļi kopā

3 358 468

3 358 468

3 187 036

3 187 036

Saistības un ieguldītāju līdzekļi kopā

Saistības un ieguldītāju līdzekļi kopā

3 578 669

3 578 669

3 407 481

3 407 481

PEĻŅAS VAI ZAUDĒJUMU UN PĀRĒJO APVIENOTO IENĀKUMU PĀRSKATS

PEĻŅAS VAI ZAUDĒJUMU UN PĀRĒJO APVIENOTO IENĀKUMU PĀRSKATS

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojumi | No 01.01.2020. | No 1.1.2019. |
| līdz 31.12.2020. | līdz 31.12.2019. |
| Procentu un līdzīgi ienākumi (1) | 19 | 84 783 | 93 923 |
| Procentu un līdzīgi izdevumi | 19 | -5 250 | -2 948 |
| Neto procentu un līdzīgi ienākumi | | 79 533 | 90 975 |
| Maksu un komisijas naudas ienākumi | 20 | 353 | 4 438 |
| Maksu un komisijas naudas izdevumi | 20 | -225 | -721 |
| Neto ienākumi no maksām un komisijām | | 128 | 3 717 |
| Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas | | 18 949 | 12 611 |
| Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts | 21 | -46 717 | 9 904 |
| Aizdevumu un avansu neto rezultāts, vērtējot FVTPL | 7 | -29 621 | -8 331 |
| Aizdevumu pārdošana un ieņēmumi no atgūšanas darbībām | | 2 362 | 2 064 |
| Valūtas maiņas neto rezultāts | | -48 545 | -61 998 |
| Finanšu operāciju neto rezultāts | | - 103 572 | -45 750 |
| Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi | 7 | -4 312 | 17 243 |
| Uzkrājumu garantijām izmaiņas, atskaitot apvērsi | 13 | -228 | 107 |
| Uzkrājumu aizdevumu saistībām izmaiņas, atskaitot apvērsi | 14 | 3 715 | -13 244 |
| Vispārējie administratīvie izdevumi | 22 | -58 527 | -50 009 |
| Gada (zaudējumi)/peļņa | | -83 263 | 3 039 |
| Pārējie apvienotie ienākumi | | — | — |
| Gada kopējo apvienoto ienākumu (zaudējumi)/peļņa | | -83 263 | 3 039 |

(tūkst. EUR)

Skaidrojumi

No 01.01.2020.

No 1.1.2019.

līdz 31.12.2020.

līdz 31.12.2019.

Procentu un līdzīgi ienākumi (1)

1

19

84 783

93 923

Procentu un līdzīgi izdevumi

19

-5 250

-2 948

Neto procentu un līdzīgi ienākumi

Neto procentu un līdzīgi ienākumi

79 533

79 533

90 975

90 975

Maksu un komisijas naudas ienākumi

20

353

4 438

Maksu un komisijas naudas izdevumi

20

-225

-721

Neto ienākumi no maksām un komisijām

Neto ienākumi no maksām un komisijām

128

128

3 717

3 717

Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas

18 949

12 611

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

21

-46 717

9 904

Aizdevumu un avansu neto rezultāts, vērtējot FVTPL

FVTPL

7

-29 621

-8 331

Aizdevumu pārdošana un ieņēmumi no atgūšanas darbībām

2 362

2 064

Valūtas maiņas neto rezultāts

-48 545

-61 998

Finanšu operāciju neto rezultāts

Finanšu operāciju neto rezultāts

- 103 572

- 103 572

-45 750

-45 750

Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi

7

-4 312

17 243

Uzkrājumu garantijām izmaiņas, atskaitot apvērsi

13

-228

107

Uzkrājumu aizdevumu saistībām izmaiņas, atskaitot apvērsi

14

3 715

-13 244

Vispārējie administratīvie izdevumi

22

-58 527

-50 009

Gada (zaudējumi)/peļņa

Gada (zaudējumi)/peļņa

-83 263

-83 263

3 039

3 039

Pārējie apvienotie ienākumi

Pārējie apvienotie ienākumi

—

—

Gada kopējo apvienoto ienākumu (zaudējumi)/peļņa

Gada kopējo apvienoto ienākumu (zaudējumi)/peļņa

-83 263

-83 263

3 039

3 039

IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻU IZMAIŅU PĀRSKATS

IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻU IZMAIŅU PĀRSKATS

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojumi | Pieprasītās iemaksas | Nesadalītā peļņa | Kopā |
| 2020. gada 1. janvārī | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā | 17 | 209 614 | — | 209 614 |
| 9. EAF iemaksu procentu likmes subsīdijām un tehniskajai palīdzībai pārdalīšana ieguldītāju līdzekļos | 17 | 45 081 | — | 45 081 |
| (Zaudējumi) 2020. gadā | | — | -83 263 | -83 263 |
| Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas | | 254 695 | -83 263 | 171 432 |
| 2020. gada 31. decembrī | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |
| 2019. gada 1. janvārī | | 2 697 000 | 216 997 | 2 913 997 |
| Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā | 17 | 270 000 | — | 270 000 |
| Peļņa 2019. gadā | | — | 3 039 | 3 039 |
| Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas | | 270 000 | 3 039 | 273 039 |
| 2019. gada 31. decembrī | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |

(tūkst. EUR)

Skaidrojumi

Pieprasītās iemaksas

Nesadalītā peļņa

Kopā

2020. gada 1. janvārī

2020. gada 1. janvārī

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā

17

209 614

—

209 614

9. EAF iemaksu procentu likmes subsīdijām un tehniskajai palīdzībai pārdalīšana ieguldītāju līdzekļos

17

45 081

—

45 081

(Zaudējumi) 2020. gadā

—

-83 263

-83 263

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas

254 695

254 695

-83 263

-83 263

171 432

171 432

2020. gada 31. decembrī

2020. gada 31. decembrī

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

2019. gada 1. janvārī

2019. gada 1. janvārī

2 697 000

2 697 000

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā

17

270 000

—

270 000

Peļņa 2019. gadā

—

3 039

3 039

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas

270 000

270 000

3 039

3 039

273 039

273 039

2019. gada 31. decembrī

2019. gada 31. decembrī

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

NAUDAS PLŪSMU PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMU PĀRSKATS

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojumi | No 1.1.2020. līdz 31.12.2020. | No 1.1.2019. līdz 31.12.2019. |
| PAMATDARBĪBAS | | | |
| Gada (zaudējumi)/peļņa | | -83 263 | 3 039 |
| Izdarītās korekcijas – | | | |
| Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru patiesās vērtības neto rezultāts | 8 | 47 909 | -8 629 |
| Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi | 7 | 4 312 | -17 243 |
| Aizdevumu un avansu neto rezultāts, vērtējot FVTPL | | 29 621 | 8 331 |
| Izmaiņas uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās saistībā ar aizdevumiem un avansiem | 7 | -5 202 | -5 087 |
| Uzkrājumu izsniegtajām garantijām neto izmaiņas, atskaitot apvērsi | 13 | 228 | -107 |
| Uzkrājumu aizdevumu saistībām neto izmaiņas, atskaitot apvērsi | | -4 117 | 13 447 |
| Atvasināto instrumentu patiesās vērtības izmaiņas | | -18 949 | -12 611 |
| Izmaiņas kases finanšu aktīvu uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās | 10 | 1 067 | 331 |
| Nākamo periodu ienākumu izmaiņas | | -2 834 | -1 198 |
| Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz aizdevumiem | 7 | 90 878 | -17 752 |
| Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | 8 | 33 616 | -6 812 |
| Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudas rezervēm | | 9 233 | 2 369 |
| Pamatdarbības peļņa/(zaudējumi) pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un saistībās | | 102 499 | -41 922 |
| Aizdevumu izmaksa | 7 | - 560 291 | - 311 185 |
| Aizdevumu atmaksa | 7 | 276 101 | 355 078 |
| Aizdevumu pārdošana un ieņēmumi no atgūšanas darbībām | | 2 362 | 2 194 |
| Izmaiņas attiecībā uz procentiem, kas uzkrāti par naudu un naudas ekvivalentiem | 5 | 66 | -93 |
| Kases finanšu aktīvu (palielinājums) | 10 | -2 710 009 | -2 948 021 |
| Kases finanšu aktīvu termiņi | 10 | 2 689 790 | 2 952 905 |
| Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru samazinājums | 8 | -85 305 | - 106 943 |
| Neto ieņēmumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | | 85 477 | 71 024 |
| Citu aktīvu palielinājums/(samazinājums) | | 109 | -171 |
| Citu saistību (palielinājums)/samazinājums | | -1 093 | 140 |
| Eiropas Investīciju bankai maksājamo summu palielinājums | | 8 543 | 2 187 |
| Neto naudas plūsmas, kas izmantotas pamatdarbībās | | - 191 751 | -24 807 |
| FINANSĒŠANAS DARBĪBAS | | | |
| Dalībvalstu iemaksas | | 227 035 | 284 820 |
| Summas, kas saņemtas no dalībvalstīm attiecībā uz procentu subsīdijām un tehnisko palīdzību | | 60 387 | 30 000 |
| Summas, kas izmaksātas dalībvalstu vārdā attiecībā uz procentu subsīdijām un tehnisko palīdzību | | -18 807 | -28 220 |
| Neto naudas plūsma no finansēšanas darbības | | 268 615 | 286 600 |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums | | 76 864 | 261 793 |
| Naudas plūsmu kopsavilkuma pārskats: | | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada sākumā | | 837 980 | 573 818 |
| Neto naudas plūsmas (kas izmantotas šādās darbībās)/ no: | | | |
| Pamatdarbības | | - 191 751 | -24 937 |
| Finansēšanas darbības | | 268 615 | 286 730 |
| Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudu un naudas ekvivalentiem | | 9 233 | 2 369 |
| Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada beigās | | 924 077 | 837 980 |
| Nauda un naudas ekvivalenti ir: | | | |
| Nauda kasē | 5 | 398 991 | 72 166 |
| Termiņdepozīti (izņemot uzkrātos procentus) | 5 | 380 000 | 622 991 |
| Komerciāli vērtspapīri | 5 | 145 086 | 142 823 |
| | | 924 077 | 837 980 |

(tūkst. EUR)

Skaidrojumi

No 1.1.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2019. līdz 31.12.2019.

PAMATDARBĪBAS

PAMATDARBĪBAS

Gada (zaudējumi)/peļņa

-83 263

3 039

Izdarītās korekcijas –

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru patiesās vērtības neto rezultāts

8

47 909

-8 629

Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi

7

4 312

-17 243

Aizdevumu un avansu neto rezultāts, vērtējot FVTPL

FVTPL

29 621

8 331

Izmaiņas uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās saistībā ar aizdevumiem un avansiem

7

-5 202

-5 087

Uzkrājumu izsniegtajām garantijām neto izmaiņas, atskaitot apvērsi

13

228

-107

Uzkrājumu aizdevumu saistībām neto izmaiņas, atskaitot apvērsi

-4 117

13 447

Atvasināto instrumentu patiesās vērtības izmaiņas

-18 949

-12 611

Izmaiņas kases finanšu aktīvu uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās

10

1 067

331

Nākamo periodu ienākumu izmaiņas

-2 834

-1 198

Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz aizdevumiem

7

90 878

-17 752

Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

8

33 616

-6 812

Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudas rezervēm

9 233

2 369

Pamatdarbības peļņa/(zaudējumi) pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un saistībās

Pamatdarbības peļņa/(zaudējumi) pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un saistībās

102 499

102 499

-41 922

-41 922

Aizdevumu izmaksa

7

- 560 291

- 311 185

Aizdevumu atmaksa

7

276 101

355 078

Aizdevumu pārdošana un ieņēmumi no atgūšanas darbībām

2 362

2 194

Izmaiņas attiecībā uz procentiem, kas uzkrāti par naudu un naudas ekvivalentiem

5

66

-93

Kases finanšu aktīvu (palielinājums)

10

-2 710 009

-2 948 021

Kases finanšu aktīvu termiņi

10

2 689 790

2 952 905

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru samazinājums

8

-85 305

- 106 943

Neto ieņēmumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

85 477

71 024

Citu aktīvu palielinājums/(samazinājums)

109

-171

Citu saistību (palielinājums)/samazinājums

-1 093

140

Eiropas Investīciju bankai maksājamo summu palielinājums

8 543

2 187

Neto naudas plūsmas, kas izmantotas pamatdarbībās

Neto naudas plūsmas, kas izmantotas pamatdarbībās

- 191 751

- 191 751

-24 807

-24 807

FINANSĒŠANAS DARBĪBAS

FINANSĒŠANAS DARBĪBAS

Dalībvalstu iemaksas

227 035

284 820

Summas, kas saņemtas no dalībvalstīm attiecībā uz procentu subsīdijām un tehnisko palīdzību

60 387

30 000

Summas, kas izmaksātas dalībvalstu vārdā attiecībā uz procentu subsīdijām un tehnisko palīdzību

-18 807

-28 220

Neto naudas plūsma no finansēšanas darbības

Neto naudas plūsma no finansēšanas darbības

268 615

268 615

286 600

286 600

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums

76 864

76 864

261 793

261 793

Naudas plūsmu kopsavilkuma pārskats:

Naudas plūsmu kopsavilkuma pārskats:

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada sākumā

837 980

837 980

573 818

573 818

Neto naudas plūsmas (kas izmantotas šādās darbībās)/ no:

Neto naudas plūsmas (kas izmantotas šādās darbībās)/ no:

Pamatdarbības

- 191 751

-24 937

Finansēšanas darbības

268 615

286 730

Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudu un naudas ekvivalentiem

9 233

2 369

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada beigās

924 077

924 077

837 980

837 980

Nauda un naudas ekvivalenti ir:

Nauda un naudas ekvivalenti ir:

Nauda kasē

5

398 991

72 166

Termiņdepozīti (izņemot uzkrātos procentus)

5

380 000

622 991

Komerciāli vērtspapīri

5

145 086

142 823

924 077

924 077

837 980

837 980

Skaidrojumi par finanšu pārskatiem 2020. gada 31. decembrī

Skaidrojumi par finanšu pārskatiem 2020. gada 31. decembrī

1.   Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

Ieguldījumu mehānisms (“mehānisms” jeb “IM”) ir izveidots saskaņā ar Kotonū nolīgumu par sadarbību un atbalstu attīstībai (“nolīgums”). Nolīgums tika noslēgts 2000. gada 23. jūnijā, vienojoties Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupai (“ĀKK valstis”) un Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, un tas ir pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā un 2010. gada 22. jūnijā.

Mehānisms nav atsevišķs tiesību subjekts; Eiropas Investīciju banka (“EIB” jeb “banka”) saskaņā ar nolīguma noteikumiem pārvalda iemaksas dalībvalstu (“līdzekļu devēji”) vārdā un rīkojas kā mehānisma administrators.

Finansējumu saskaņā ar nolīgumu nodrošina no ES dalībvalstu budžetiem. ES dalībvalstis iemaksā summas, kas piešķirtas IM finansēšanai, un dotācijas, lai finansētu procentu subsīdijas, kā paredzēts daudzgadu finanšu shēmās (Pirmais finanšu protokols, kas aptver 2000.–2007. gadu un tiek dēvēts par 9. Eiropas Attīstības fondu (EAF), Otrais finanšu protokols, kas aptver 2008.–2013. gadu un tiek dēvēts par 10. EAF, un Trešais finanšu protokols, kas aptver 2014.–2020. gadu un tiek dēvēts par 11. EAF). EIB ir uzticēts pārvaldīt:

| — | mehānismu – 3 685,5 miljonus EUR risku ietverošu apgrozības fondu, kas vērsts uz privātā sektora ieguldījumu veicināšanu ĀKK valstīs; no šīs summas 48,5 miljoni EUR ir piešķirti aizjūras zemēm un teritorijām (“AZT valstis”), |
| --- | --- |

—

mehānismu – 3 685,5 miljonus EUR risku ietverošu apgrozības fondu, kas vērsts uz privātā sektora ieguldījumu veicināšanu ĀKK valstīs; no šīs summas 48,5 miljoni EUR ir piešķirti aizjūras zemēm un teritorijām (“AZT valstis”),

| — | dotācijas procentu subsīdiju finansēšanai, kuru vērtība nepārsniedz 1 220,85 miljonus EUR ĀKK valstīm un 8,5 miljonus EUR AZT valstīm. Ne vairāk kā 15 % no šīm subsīdijām var izmantot ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības (“TP”) finansēšanai. |
| --- | --- |

—

dotācijas procentu subsīdiju finansēšanai, kuru vērtība nepārsniedz 1 220,85 miljonus EUR ĀKK valstīm un 8,5 miljonus EUR AZT valstīm. Ne vairāk kā 15 % no šīm subsīdijām var izmantot ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības (“TP”) finansēšanai.

ES un ĀKK ir vienojušās par pārejas noteikumiem, saskaņā ar kuriem Eiropas Investīciju banka parakstīšanas operācijas ĀKK reģionā var veikt līdz 2021. gada novembra beigām vai līdz jauna ĀKK un ES nolīguma spēkā stāšanās brīdim, vai līdz jaunā nolīguma provizoriskas piemērošanas brīdim starp Savienību un ĀKK valstīm atkarībā no tā, kas notiek agrāk (ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmums Nr. 2/2020 grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (23)).

23

2020. gada 15. decembrī tika panākta vienošanās par Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (“NDICI”), kas aptver ES ārējo darbību 2021.–2027. gada periodam. Tā ietver pašreizējā ārpusbudžeta EAF integrēšanu ES budžetā. NDICI regula nodrošinās Komisijai juridisko pamatu turpmāko ES pilnvaru uzticēšanai EIB tās darbībai ārpus ES. Tā arī nodrošinās ārējo ieguldījumu satvaru Savienībai, lai tā sadarbotos ar partneriestādēm, piešķirot subsīdijas vai garantijas no ES budžeta. Paredzams, ka NDICI tiesību akts tiks oficiāli pieņemts 2021. gada pavasarī.

NDICI

NDICI

NDICI

Padome 2020. gada 23. decembrī nolēma pagarināt pašreizējo ĀKK ieguldījumu mehānisma saistību periodu par vismaz sešiem mēnešiem. Turpmāk atmaksājumi no ĀKK ieguldījumu mehānisma tiks izmantoti NDICI satvarā, apvienojot speciālu ĀKK privātā sektora platformu Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFSD+) ietvaros un trasta fondu, kurus abus īstenos EIB.

NDICI

EFSD

Pēc ieguldījumu mehānisma saistību perioda pagarināšanas Banka varēs apstiprināt operācijas atbilstoši tās pilnvarojumam līdz 2021. gada 30. jūnijam vai līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko izveido ārējās finansēšanas instrumentu, atkarībā no tā, kas notiek vēlāk, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2021. gada 30. novembrī (24).

24

Finanšu pārskati ir sagatavoti, ievērojot darbības turpināšanas principu, saskaņā ar kuru pieņem, ka ieguldījumu mehānisms spēs segt visus maksājamos naudas līdzekļus jebkādās operācijās. Ieguldījumu mehānisma darbības termiņš nav noteikts. 11. EAF iekšējais nolīgums (saskaņā ar tā 14. panta 3. punktu) ir spēkā tik ilgi, cik nepieciešams, lai pilnībā izpildītu visas operācijas, ko finansē saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, Lēmumu par aizjūras asociāciju un daudzgadu finanšu shēmu.

Šie finanšu pārskati attiecas uz laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

Pēc EIB Vadības komitejas priekšlikuma EIB Direktoru padome 2021. gada 11. martā pieņēma finanšu pārskatus un atļāva tos iesniegt EIB Valdei apstiprināšanai līdz 2021. gada 23. aprīlim.

2.   Nozīmīga grāmatvedības politika

Nozīmīga grāmatvedības politika

2.1.   
  Pārskata sagatavošanas pamats – atbilstības apliecinājums

Pārskata sagatavošanas pamats – atbilstības apliecinājums

Mehānisma finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar Starptautiskiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), ko pieņēmusi Eiropas Savienība.

a.   Būtiski grāmatvedības vērtējumi un aplēses

Būtiski grāmatvedības vērtējumi un aplēses

Finanšu pārskatu sagatavošanai jāizmanto grāmatvedības aplēses. Nepieciešams, lai Bankas vadība izmantotu savus vērtējumus ieguldījumu mehānisma grāmatvedības politikas piemērošanas procesā. Turpmāk tiek atspoguļotas kompleksākas jomas, kurām jāpiemēro rūpīgāki vērtējumi, vai jomas, kurās pieņēmumi un aplēses ir būtiskas finanšu pārskatiem.

Būtiskākie vērtējumi un aplēses ir minētas turpmāk.

Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana

Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana

Tādu finanšu aktīvu (“FA”) un finanšu saistību (“FS”), kurus tirgo aktīvajos tirgos, patiesās vērtības pamatā ir kotētās tirgus cenas vai brokeru kotētās cenas. Ja patieso vērtību nevar noteikt, pamatojoties uz aktīvo tirgu, tad to nosaka, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, kas ietver matemātisko modeļu izmantošanu. Ja iespējams, vajadzīgos datus minētajiem modeļiem iegūst novērojamā tirgū, bet, ja tas nav iespējams, nosakot patieso vērtību, ir vajadzīgs vērtējums. Šos novērtējumus var iedalīt dažādos līmeņos patiesās vērtības hierarhijā atkarībā no datiem, kas izmantoti novērtēšanas metodēs, kā aprakstīts 2.4.2. un 4. skaidrojumā.

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un avansu vērtības samazināšanās

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un avansu vērtības samazināšanās

Paredzamo kredītzaudējumu (“PKZ”) novērtēšanas nolūkā vadībai ir jāizdara būtiski spriedumi, jo īpaši jānovērtē būtisks kredītriska palielinājums kopš sākotnējās atzīšanas, jāņem vērā uz nākotni vērsta informācija un jānovērtē nākotnes naudas plūsmu apjoms un termiņš un nodrošinājumu vērtības, kad tiek noteikti zaudējumi no vērtības samazināšanās. Šīs aplēses ir atkarīgas no vairākiem faktoriem, kuru rezultātā var būtiski mainīties atzīstamo kredītzaudējumu atskaitījuma termiņš un apjoms (2.4.2. skaidrojums). Attiecīgie pieņēmumi par Covid-19 ietekmi uz vērtības samazināšanos ir sīki izklāstīti 2.4.2. un 3.2.3.7. skaidrojumā.

Nekotētu kapitāla ieguldījumu novērtējums

Nekotētu kapitāla ieguldījumu novērtējums

Nekotētu kapitāla ieguldījumu novērtējumu parasti pamato ar:

| — | nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošiem neseniem darījumiem, |
| --- | --- |

—

nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošiem neseniem darījumiem,

| — | cita pēc būtības līdzīga instrumenta patieso vērtību, |
| --- | --- |

—

cita pēc būtības līdzīga instrumenta patieso vērtību,

| — | plānotām naudas plūsmām, kas diskontētas saskaņā ar pašreizējām likmēm, ko piemēro līdzīgiem posteņiem ar līdzīgu termiņu un riska īpašībām, |
| --- | --- |

—

plānotām naudas plūsmām, kas diskontētas saskaņā ar pašreizējām likmēm, ko piemēro līdzīgiem posteņiem ar līdzīgu termiņu un riska īpašībām,

| — | koriģēto neto aktīvu metodi vai |
| --- | --- |

—

koriģēto neto aktīvu metodi vai

| — | citiem vērtēšanas modeļiem. |
| --- | --- |

—

citiem vērtēšanas modeļiem.

Nekotētu kapitāla ieguldījumu naudas plūsmu un diskonta faktoru noteikšanai ir vajadzīga rūpīga vērtēšana. Mehānismā periodiski pielāgo vērtēšanas metodes un pārbauda to ticamību, izmantojot cenas no tā paša instrumenta novērojamā tirgus pašreizējiem darījumiem vai no citos novērojamos tirgos pieejamajiem datiem.

Subjektu, kuros mehānisms ir daļas turētājs, konsolidēšana

Subjektu, kuros mehānisms ir daļas turētājs, konsolidēšana

EIB būtībā ir novērtējusi, ka nevienu subjektu, kurā tā ir daļas turētāja, mehānisms pats nekontrolē. Tas izskaidrojams ar apstākli, ka visos šādos subjektos galvenais partneris vai fonda pārvaldnieks, vai valde ir vienīgā atbildīgā par šīs partnerības darbību un lietu vadību un kontroli, un tai ir tiesības un pilnvaras darīt visu nepieciešamo, lai sasniegtu partnerības mērķus un uzdevumus, ievērojot ieguldījumu un politikas nostādnes.

b.   Izmaiņas grāmatvedības politikā

Izmaiņas grāmatvedības politikā

Izņemot turpmāk minētās izmaiņas, mehānisms ir konsekventi īstenojis 2.4. skaidrojumā izklāstīto grāmatvedības politiku attiecībā uz visiem periodiem, kas aptverti šajos finanšu pārskatos. Mehānisms ir pieņēmis šādus jaunus standartus un standartu grozījumus.

Pieņemtie standarti

Pieņemtie standarti

Attiecībā uz mehānisma finanšu pārskatiem turpmāk aprakstītās esošo standartu interpretācijas, grozījumi un pārskatītās versijas ir spēkā no 2020. gada 1. janvāra.

Procentu standarta likmes reforma – 9. SFPS, 39. SGS un 7. SFPS grozījumi

Procentu standarta likmes reforma – 9. SFPS, 39. SGS un 7. SFPS grozījumi

Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2019. gada septembrī pieņēma 9. SFPS, 39. SGS un 7. SFPS grozījumus, kas paredz pagaidu atbrīvojumus, kuri ļaus turpināt riska ierobežošanas uzskaiti nenoteiktības periodā pirms esošas procentu standarta likmes aizstāšanas ar alternatīvu gandrīz bezriska procentu likmi (RFR).

IASB

RFR

9. SFPS grozījumi ietver vairākus atbrīvojumus, kas piemērojami visām riska ierobežošanas attiecībām, kuras tieši ietekmē procentu standarta likmes reforma. Pirmie trīs atbrīvojumi paredz:

| — | novērtējumu par to, vai prognozēts darījums (vai tā komponents) ir ar ļoti lielu varbūtību, |
| --- | --- |

—

novērtējumu par to, vai prognozēts darījums (vai tā komponents) ir ar ļoti lielu varbūtību,

| — | novērtējumu par to, kad summa naudas plūsma riska rezervē jāpārklasificē peļņā un zaudējumos, |
| --- | --- |

—

novērtējumu par to, kad summa naudas plūsma riska rezervē jāpārklasificē peļņā un zaudējumos,

| — | novērtējumu par ekonomisko saikni starp posteni, kura riski tiek ierobežoti, un riska ierobežošanas instrumentu. |
| --- | --- |

—

novērtējumu par ekonomisko saikni starp posteni, kura riski tiek ierobežoti, un riska ierobežošanas instrumentu.

Attiecībā uz katru no šiem atbrīvojumiem tiek pieņemts, ka etalons, uz kuru balstītas pret risku nodrošinātās naudas plūsmas, nemainās IBOR reformas rezultātā.

Ceturtais atbrīvojums paredz, ka nelīgumiski precizētam riska komponentam jābūt atsevišķi identificējamam tikai sākotnējā riska ierobežošanas apzīmējumā, bet ne pastāvīgi.

Atbrīvojumu piemērošana ir obligāta, un, ja nenotiek neviens no grozījumos aprakstītajiem notikumiem, tie turpinās nenoteiktu laiku. Ar grozījumiem arī tiek ieviestas īpašas informācijas atklāšanas prasības attiecībā uz riska ierobežošanas attiecībām, kurām piemēro atbrīvojumus. Grozījumi jāpiemēro retrospektīvi. Tomēr riska ierobežošanas attiecības, kuras iepriekš ir atceltas, nevar atjaunot, piemērojot grozījumus, kā arī riska ierobežošanas attiecības nevar atjaunot ar atpakaļejošu spēku.

Grozījuma pieņemšanai nebija būtiskas ietekmes uz mehānisma finanšu pārskatiem.

Materiāla definīcija – grozījumi 1. SGS “Finanšu pārskatu sniegšana” un 8. SGS “Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas”.

Materiāla definīcija – grozījumi 1. SGS “Finanšu pārskatu sniegšana” un 8. SGS “Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas”.

Šie grozījumi precizē “materiāla” definīciju un pielāgo definīciju, kas izmantota konceptuālajā satvarā un pašos standartos. Grozītā definīcija nosaka: “Informācija ir būtiska, ja varētu pamatoti sagaidīt, ka tās izlaišana, sagrozīšana vai aizēnošana ietekmēs lēmumus, kurus vispārīgo finanšu pārskatu primārie lietotāji pieņem, pamatojoties uz šiem finanšu pārskatiem, kas sniedz finanšu informāciju par konkrētu pārskatu sniedzēju uzņēmumu.” Grozījums arī precizē jēdzienu “vispārīgo finanšu pārskatu primārie lietotāji”, kam minētie finanšu pārskati tiek adresēti, tos definējot kā “esošus un potenciālus ieguldītājus, aizdevējus un citus kreditorus”, kam jāpaļaujas uz vispārīgajiem pārskatiem attiecībā uz lielu daļu informācijas, kas tiem vajadzīga.

Grozījumiem nebija būtiskas ietekmes uz mehānisma finanšu pārskatiem.

Grozījumi SFPS ietvertajās atsaucēs uz konceptuālajām pamatnostādnēm

Grozījumi SFPS ietvertajās atsaucēs uz konceptuālajām pamatnostādnēm

Finanšu pārskatu sagatavošanas konceptuālais satvars nav standarts, un neviens no jēdzieniem nav noteicošs pār jēdzieniem jebkurā standartā vai prasībām jebkurā standartā; tā mērķis galvenokārt ir palīdzēt padomei izstrādāt standartus, palīdzēt sagatavotājiem izstrādāt konsekventu grāmatvedības politiku, ja nav piemērojama standarta, un palīdzēt visām pusēm saprast un interpretēt standartus. Konceptuālais satvars ietver dažus jaunus jēdzienus, paredz atjauninātas definīcijas un atzīšanas kritērijus aktīviem un saistībām un precizē dažus svarīgus jēdzienus.

Mehānisms pieņēma pārskatīto konceptuālo satvaru 2020. gada 1. janvārī. Pārskatītajam konceptuālajam satvaram nebija būtiskas ietekmes uz mehānisma finanšu pārskatiem.

Publicētie standarti, kas vēl nav pieņemti

Publicētie standarti, kas vēl nav pieņemti

Procentu standarta likmes reforma – 2. posms – 9. SFPS, 39. SGS, 7. SFPS, 4. SFPS un 16. SFPS grozījumi

Procentu standarta likmes reforma – 2. posms – 9. SFPS, 39. SGS, 7. SFPS, 4. SFPS un 16. SFPS grozījumi

IASB2020. gada 27. augustā publicēja procentu standarta likmes reformu – 2. posmu – 9. SFPS, 39. SGS, 7. SFPS, 4. SFPS un 16. SFPS grozījumus. Līdz ar otrā posma grozījumu publicēšanu IASB ir pabeigusi darbu, kas veikts, atbildot uz IBOR reformu.

IASB

IASB

IBOR

Grozījumi paredz pagaidu atbrīvojumus ietekmes uz finanšu pārskatiem novēršanai gadījumos, kad starpbanku tirgus likme (IBOR) tiek aizstāta ar alternatīvu gandrīz bezriska procentu likmi (RFR).

IBOR

RFR

Šie grozījumi ir spēkā attiecībā uz gada periodiem, kas sākas 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk. Mehānisms šos grozījumus nepieņēma agrīni, un ir izveidota starpdienestu IBOR darba grupa, lai novērtētu ietekmi un pārvaldītu tās pāreju.

IBOR

c.   Būtiskāko grāmatvedības politiku kopsavilkums

Būtiskāko grāmatvedības politiku kopsavilkums

Finanšu stāvokļa pārskats parāda aktīvus un saistības krītošas likviditātes secībā un neuzrāda atšķirību starp īstermiņa un ilgtermiņa posteņiem.

i.   
  Pārrēķins ārvalstu valūtā

Pārrēķins ārvalstu valūtā

Mehānisma finanšu pārskatos izmanto euro (EUR), kas ir arī darbības valūta. Ja nav norādīts citādi, euro norādītie finanšu dati ir noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim.

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot valūtas kursu, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā.

Monetāros aktīvus un saistības, kas nav euro valūtā, pārrēķina euro, piemērojot valūtas kursu, kas ir spēkā finanšu stāvokļa pārskata datumā. Guvumus vai zaudējumus, kas rodas no minētās pārrēķināšanas, ieraksta peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā.

Nemonetārus posteņus, kurus novērtē sākotnējās izmaksās ārvalstu valūtā, pārvērš, piemērojot valūtas kursu, kas ir spēkā sākotnējo darījumu dienā. Nemonetārus posteņus, kurus novērtē patiesajā vērtībā ārvalstu valūtā, pārvērš, piemērojot valūtas kursu, kas ir spēkā patiesās vērtības noteikšanas dienā.

Starpību, kas radusies valūtas kursa izmaiņu rezultātā, veicot darījumus ar citu valūtas kursu, nevis kursu, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā, un nerealizētu starpību, kas radusies ārvalstu valūtas kursa izmaiņu rezultātā saistībā ar nenokārtotiem monetāriem aktīviem un saistībām ārvalstu valūtā, atzīst peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā.

ii.   
  Finanšu aktīvi, kas nav atvasinātie instrumenti

Finanšu aktīvi, kas nav atvasinātie instrumenti

Neatvasinātos finanšu instrumentus sākotnēji atzīst pēc darījuma datuma.

Klasifikācija un novērtēšana

Klasifikācija un novērtēšana

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Sākotnējā atzīšanā finanšu aktīvu klasificē kā novērtējamu amortizētajās izmaksās (“AC”), patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējo apvienoto ienākumu aprēķinā (“FVOCI”) vai patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā (“FVTPL”), un finanšu saistības klasificē kā novērtējamas AC vai FVTPL.

AC

FVOCI

FVTPL

AC

FVTPL

Saskaņā ar 9. SFPS klasifikāciju sāk, nosakot, vai finanšu aktīvs ir uzskatāms par parāda vai pašu kapitāla instrumentu. 9. SFPS ir atsauce uz definīcijām, kas sniegtas 32. SGS “Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana”.

Parāda instrumenti ir tie instrumenti, kas atbilst finanšu saistības definīcijai no darījuma partnera viedokļa, aizdevumi un parāda vērtspapīri, tostarp obligācijas, vekseļi vai sertifikāti, ko emitējuši strukturēti subjekti, valdība vai uzņēmumi.

Parāda instrumentu klasificē AC, ja tas atbilst abiem turpmāk norādītajiem nosacījumiem un nav norādīts FVTPL:

AC

FVTPL

| — | aktīvs tiek turēts tāda komercdarbības modeļa ietvaros, kura mērķis ir turēt aktīvus, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas, un |
| --- | --- |

—

aktīvs tiek turēts tāda komercdarbības modeļa ietvaros, kura mērķis ir turēt aktīvus, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas, un

| — | finanšu aktīva līgumiskie noteikumi konkrētos datumos paredz naudas plūsmas, ko veido vienīgi pamatsummas un procentu maksājumi par nenomaksāto pamatsummu (SPPI kritēriji). |
| --- | --- |

—

finanšu aktīva līgumiskie noteikumi konkrētos datumos paredz naudas plūsmas, ko veido vienīgi pamatsummas un procentu maksājumi par nenomaksāto pamatsummu (SPPI kritēriji).

SPPI

Parāda instrumentu klasificē FVOCI tikai tad, ja tas atbilst abiem turpmāk norādītajiem nosacījumiem un nav norādīts FVTPL:

FVOCI

FVTPL

| — | aktīvs tiek turēts tāda komercdarbības modeļa ietvaros, kura mērķi sasniedz, gan iekasējot līgumiskās naudas plūsmas, gan pārdodot finanšu aktīvus, un |
| --- | --- |

—

aktīvs tiek turēts tāda komercdarbības modeļa ietvaros, kura mērķi sasniedz, gan iekasējot līgumiskās naudas plūsmas, gan pārdodot finanšu aktīvus, un

| — | finanšu aktīva līgumiskie noteikumi konkrētos datumos paredz naudas plūsmas, kas atbilst SPPI kritērijiem. |
| --- | --- |

—

finanšu aktīva līgumiskie noteikumi konkrētos datumos paredz naudas plūsmas, kas atbilst SPPI kritērijiem.

SPPI

Minētās prasības jāpiemēro visam finanšu aktīvam, pat ja tas ietver iegultu atvasinātu instrumentu.

Pašu kapitāla instrumenti ir instrumenti, kas atbilst pašu kapitāla definīcijai no emitenta viedokļa, proti, tie ir instrumenti, kas neietver līgumisku pienākumu maksāt un kas apliecina atlikušo līdzdalību emitenta neto aktīvos. Pašu kapitāla instrumentus novērtē FVTPL.

FVTPL

Sākotnēji atzīstot kapitālieguldījumu, kas netiek turēts tirdzniecības nolūkā, mehānisms var neatsaucami izvēlēties turpmākās izmaiņas uzrādīt pārējos apvienotajos ienākumos. Šo izvēli izdara katram ieguldījumam atsevišķi.

Visus citus finanšu aktīvus klasificē kā novērtējamus FVTPL.

FVTPL

Komercdarbības modeļa novērtējums

Komercdarbības modeļa novērtējums

EIB kā mehānisma pārvaldītāja portfeļa līmenī veic mērķa novērtējumu par komercdarbības modeli, kurā tiek turēts parāda instruments, jo tas vislabāk atspoguļo to, kā tiek pārvaldīta komercdarbība un kā notiek informācijas sniegšana vadībai. Attiecīgā informācija ietver:

| — | informāciju par portfelim noteikto politiku un mērķiem un šādas politikas darbību praksē. Jo īpaši norāda, vai vadības stratēģija ir vērsta uz līgumisku procentu ieņēmumu gūšanu, konkrēta procentu likmes profila uzturēšanu, finanšu aktīvu termiņa pielāgošanu to saistību termiņam, ar kurām finansē šādus aktīvus, vai naudas plūsmu realizāciju ar aktīvu pārdošanu, |
| --- | --- |

—

informāciju par portfelim noteikto politiku un mērķiem un šādas politikas darbību praksē. Jo īpaši norāda, vai vadības stratēģija ir vērsta uz līgumisku procentu ieņēmumu gūšanu, konkrēta procentu likmes profila uzturēšanu, finanšu aktīvu termiņa pielāgošanu to saistību termiņam, ar kurām finansē šādus aktīvus, vai naudas plūsmu realizāciju ar aktīvu pārdošanu,

| — | informāciju par to, kā portfeļa darbības rezultāti tiek novērtēti un paziņoti mehānisma vadībai, |
| --- | --- |

—

informāciju par to, kā portfeļa darbības rezultāti tiek novērtēti un paziņoti mehānisma vadībai,

| — | informāciju par riskiem, kas ietekmē komercdarbības modeļa (un šajā komercdarbības modelī turēto finanšu aktīvu) darbības rezultātus, un par to, kā minētie riski tiek pārvaldīti, un |
| --- | --- |

—

informāciju par riskiem, kas ietekmē komercdarbības modeļa (un šajā komercdarbības modelī turēto finanšu aktīvu) darbības rezultātus, un par to, kā minētie riski tiek pārvaldīti, un

| — | informāciju par iepriekšējos periodos veiktās pārdošanas biežumu, apjomu un laika grafiku, šādas pārdošanas iemesliem un cerībām saistībā ar turpmāku pārdošanu. |
| --- | --- |

—

informāciju par iepriekšējos periodos veiktās pārdošanas biežumu, apjomu un laika grafiku, šādas pārdošanas iemesliem un cerībām saistībā ar turpmāku pārdošanu.

Tomēr informāciju par pārdošanu neskata atsevišķi, bet ņem vērā kā daļu no vispārēja novērtējuma par to, kā ir sasniegts mehānisma noteiktais mērķis finanšu aktīvu pārvaldībai un kā tiek realizētas naudas plūsmas.

Komercdarbības modelis ietekmes finansējuma sadaļas tiešajām aizdevumu operācijām ir aprakstīts un izklāstīts 24. skaidrojumā.

Tikai pamatsummas un procentu maksājumu (“SPPI”) kritēriji

Tikai pamatsummas un procentu maksājumu (“SPPI”) kritēriji

Šā novērtējuma nolūkā “pamatsummu” definē kā parāda instrumenta patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī. “Procentus” definē kā atlīdzību par naudas laikvērtību, kredītrisku, kas ir saistīts ar nenomaksāto pamatsummu konkrētā laikposmā, un citiem aizdevuma pamatriskiem un pamatizmaksām (piemēram, likviditātes risku un administratīvām izmaksām), kā arī peļņas normu.

Novērtējot, vai līgumiskās naudas plūsmas ir tikai pamatsummas un procentu maksājumi, ņem vērā instrumenta līgumiskos nosacījumus. Tas nozīmē, ka ir arī jānovērtē, vai finanšu aktīvs ietver līgumisku nosacījumu, kas var mainīt līgumisko naudas plūsmu grafiku vai summu tā, ka šis nosacījums netiek izpildīts.

Atzīšanas pārtraukšana

Atzīšanas pārtraukšana

Mehānisms pārtrauc finanšu aktīva atzīšanu, kad ir beigušās līgumiskās tiesības uz naudas plūsmām no konkrētā finanšu aktīva vai kad tiek nodotas tiesības saņemt līgumiskās naudas plūsmas darījumā, kurā mehānisms vai nu pārved visus finanšu aktīva īpašumtiesību riskus un ieguvumus, vai arī patur būtībā visus īpašumtiesību riskus un ieguvumus, bet nepatur kontroli pār finanšu aktīvu.

Pārtraucot finanšu aktīva vai finanšu saistību atzīšanu (2.4.4. skaidrojums), starpību starp aktīva vai saistību uzskaites vērtību (vai uzskaites vērtību, kas piešķirta aktīva vai saistību daļai, kuras atzīšana tiek pārtraukta) un summu, ko veido i) saņemtā vai samaksātā atlīdzība un ii) jebkuri kumulatīvie guvumi vai zaudējumi, kas ir atzīti pārējo apvienoto ienākumu aprēķinā, atzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, izņemot kumulatīvos guvumus vai zaudējumus, ko atzīst pārējos apvienotajos ienākumos par kapitālieguldījumiem, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos, ko pārved uz rezerves fondu, nevis peļņā vai zaudējumos no atsavināšanas.

Pārklasificēšana

Pārklasificēšana

Finanšu aktīvus pēc to sākotnējās atzīšanas nepārklasificē, izņemot laikposmā pēc tam, kad mehānisms maina savu komercdarbības modeli finanšu aktīvu pārvaldībai.

Pārveidojums

Pārveidojums

Finanšu aktīvu, kas novērtēts pēc amortizācijas izmaksām, uzskata par pārveidotu, kad tā līgumiskās naudas plūsmas tiek apspriestas atkārtoti vai citādi pārveidotas. Atkārtota apspriešana vai pārveidošana var izraisīt un var neizraisīt vecā finanšu instrumenta atzīšanas atcelšanu un jaunā finanšu instrumenta atzīšanu.

Ar ievērojamu līgumisku pārveidojumu pēc amortizācijas izmaksām novērtēta finanšu aktīva naudas plūsmās, ja rezultātā tiek atcelta finanšu aktīva atzīšana, tiek atzīts jaunais finanšu aktīvs tā patiesajā vērtībā, un pārveidojuma ietekmi uz ieguvumu vai zaudējumiem uzskaita konsolidētā ienākumu pārskata pozīcijā “Finanšu operāciju rezultāts”.

Izmaiņas līguma nosacījumos uzskata par ievērojamām, ja naudas plūsmu diskontētā tagadnes vērtība atbilstoši pārskatītajiem nosacījumiem (diskontēta, izmantojot sākotnējo efektīvo procentu likmi) par vismaz 10 % atšķiras no sākotnējā finanšu aktīva atlikušo naudas plūsmu diskontētās pašreizējās vērtības. Ņem vērā arī kvalitatīvus faktorus, piemēram, izmaiņas valūtā, kurā ir denominēts finanšu aktīvs, un konvertācijas iezīmes.

Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana

Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana

Patiesā vērtība ir cena, kura tiktu saņemta godīgā aktīva pārdošanas vai saistību nodošanas darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtējuma dienā galvenajā tirgū vai, ja tāda nav, tādā tirgū ar visizdevīgākajiem noteikumiem, kurš mehānismam ir pieejams minētajā dienā.

Attiecīgā gadījumā EIB mehānismā vārdā novērtē instrumenta patieso vērtību, izmantojot minētā instrumenta kotēto cenu aktīvā tirgū. Tirgus uzskatāms par aktīvu, ja darījumi ar konkrēto aktīvu vai saistībām notiek pietiekami bieži un tādā apmērā, lai nepārtraukti būtu pieejama cenu informācija.

Ja finanšu aktīvu un finanšu saistību patieso vērtību, kas ierakstīta finanšu stāvokļa pārskatā, nevar noteikt, pamatojoties uz aktīvo tirgu, tad to nosaka, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, kas ietver matemātiskos modeļus. Ja iespējams, vajadzīgos datus minētajiem modeļiem iegūst novērojamā tirgū, bet, ja tas nav iespējams, nosakot patieso vērtību, ir vajadzīgs vērtējums. Izraudzītā novērtēšanas metode aptver visus aspektus, ko tirgus dalībnieki ņemtu vērā, nosakot darījuma cenu.

Šīs novērtēšanas metodes var ietvert neto pašreizējās vērtības un diskontētās naudas plūsmas modeļus, salīdzinājumu ar līdzīgiem instrumentiem, kuriem eksistē novērojamas tirgus cenas, Bleka un Šoles (Black-Scholes) un polinomu opciju cenu modeļus, kā arī citus novērtēšanas modeļus. Pieņēmumi un dati, ko izmanto novērtēšanas metodēs, ietver bezriska un etalona procentu likmes, diskonta likmju noteikšanā izmantojamās kredīta starpības, obligāciju un kapitāla cenas, ārvalstu valūtas maiņas kursus, kapitāla cenas un indeksētās kapitāla cenas, paredzamās cenu svārstības un korelācijas.

Black-Scholes

Novērtēšanas metožu mērķis ir iegūt patiesās vērtības novērtējumu, kas atbilst tādai cenai, kura saņemta godīgā aktīva pārdošanas vai saistību nodošanas darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtējuma dienā.

Parastu vai mazāk sarežģītu finanšu instrumentu patiesās vērtības novērtēšanā banka izmanto plaši atzītus novērtēšanas modeļus, piemēram, procentu likmju un valūtas mijmaiņas darījumus, kuros izmanto vienīgi novērojamus tirgus datus un kur maz nepieciešams vadības vērtējums un aplēses. Novērojamas cenas un modeļiem vajadzīgie dati parasti ir pieejami kotēto parāda un kapitāla vērtspapīru, biržā tirgoto atvasināto instrumentu un vienkāršu ārpusbiržas atvasināto instrumentu, piemēram, procentu likmju mijmaiņas darījumu, tirgū. Novērojamu tirgus cenu un modelim vajadzīgo datu pieejamība samazina nepieciešamību izmantot vadības vērtējumu un aplēses, kā arī samazina nedrošību, kas saistīta ar patiesās vērtības noteikšanu. Novērojamu tirgus cenu un datu pieejamība ir atkarīga no produktiem un tirgiem, kā arī var mainīties konkrētu notikumu vai finanšu tirgu vispārēju nosacījumu ietekmē.

Sarežģītāku instrumentu gadījumos banka izmanto pašas izstrādātus novērtēšanas modeļus, kas ir izveidoti uz atzītu novērtēšanas modeļu pamata. Daži vai visi minētajiem modeļiem vajadzīgie būtiskie dati var nebūt novērojami tirgū, un tos atvasina no tirgus cenām vai likmēm vai aplēš, pamatojoties uz pieņēmumiem. Par piemēru instrumentiem, kas saistīti ar būtiskiem nenovērojamiem datiem, var minēt dažādus aizdevumus un garantijas, kuriem nav aktīva tirgus. Novērtēšanas modeļos, kas saistīti ar būtiskiem nenovērojamiem datiem, patiesās vērtības noteikšanai lielākā mērā nepieciešams vadības vērtējums un aplēses. Vadības vērtējums un aplēses parasti ir nepieciešamas, lai izvēlētos piemērotu izmantojamo novērtēšanas modeli, noteiktu vērtējamā finanšu instrumenta gaidāmās nākotnes naudas plūsmas, noteiktu darījumu partnera saistību neizpildes un priekšmaksājumu varbūtību, un izraudzītos atbilstošas diskonta likmes.

Mehānisms patiesās vērtības novērtē, izmantojot šādu patiesās vērtības hierarhiju, kas atspoguļo izmantoto datu nozīmi novērtējuma sagatavošanas nolūkā:

| — | 1. līmenis: dati, kas ir mehānismam pieejamas nekoriģētas kotētas identisku instrumentu tirgus cenas aktīvos tirgos. |
| --- | --- |

—

1. līmenis: dati, kas ir mehānismam pieejamas nekoriģētas kotētas identisku instrumentu tirgus cenas aktīvos tirgos.

| — | 2. līmenis: dati, kas nav 1. līmeņa kotētās cenas un kas ir novērojami tieši (t. i., kā cenas) vai netieši (t. i., atvasināti no cenām). Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kas ir novērtēti, izmantojot līdzīgu instrumentu kotētas tirgus cenas aktīvos tirgos, tādu identisku vai līdzīgu instrumentu kotētas cenas tirgos, kas nav uzskatāmi par pilnīgi aktīviem, vai citas novērtēšanas metodes, kurās visi būtiskie dati ir tieši vai netieši novērojami tirgus datos. |
| --- | --- |

—

2. līmenis: dati, kas nav 1. līmeņa kotētās cenas un kas ir novērojami tieši (t. i., kā cenas) vai netieši (t. i., atvasināti no cenām). Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kas ir novērtēti, izmantojot līdzīgu instrumentu kotētas tirgus cenas aktīvos tirgos, tādu identisku vai līdzīgu instrumentu kotētas cenas tirgos, kas nav uzskatāmi par pilnīgi aktīviem, vai citas novērtēšanas metodes, kurās visi būtiskie dati ir tieši vai netieši novērojami tirgus datos.

| — | 3. līmenis: dati, kas nav novērojami. Šajā kategorijā ietilpst visi instrumenti, kuru novērtēšanas metode ietver tādus datus, kuru pamatā nav novērojami dati, un kuros nenovērojamie dati būtiski ietekmējuši instrumenta novērtējumu. Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kurus novērtē, pamatojoties uz līdzīgu instrumentu kotētajām cenām, ja atšķirību starp instrumentiem atspoguļošanai bija nepieciešamas būtiskas nenovērojamas korekcijas vai pieņēmumi. |
| --- | --- |

—

3. līmenis: dati, kas nav novērojami. Šajā kategorijā ietilpst visi instrumenti, kuru novērtēšanas metode ietver tādus datus, kuru pamatā nav novērojami dati, un kuros nenovērojamie dati būtiski ietekmējuši instrumenta novērtējumu. Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kurus novērtē, pamatojoties uz līdzīgu instrumentu kotētajām cenām, ja atšķirību starp instrumentiem atspoguļošanai bija nepieciešamas būtiskas nenovērojamas korekcijas vai pieņēmumi.

Mehānisms atzīst pārvietojumus starp dažādiem līmeņiem patiesās vērtības hierarhijā, sākot no tā pārskata perioda beigām, kurā izmaiņas notikušas.

Finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

9. SFPS pamatā ir uz nākotni vērsto paredzamo kredītzaudējumu (“PKZ”) modelis. EIB ir ieviesusi sistēmu “paredzamo kredītzaudējumu” aprēķināšanai atkarībā no makroekonomikas stāvokļa. Tā ietver “brīdis laikā” (PIT) kredītriska parametru (saistību nepildīšanas varbūtība (PD) un saistību nepildīšanas zaudējumi (LGD)) veidošanu, pamatojoties uz sistēmisku faktoru (kredītciklu), ko nosaka makroekonomika un ko prognozē, izmantojot makroekonomikas prognozes vai scenārijus. Galīgie PKZ ir attiecīgā makroekonomiskā scenārija PKZ varbūtības vidējā svērtā vērtība. Šo uz nākotni vērsto vērtības samazināšanās modeli piemēro finanšu aktīviem, kas novērtēti AC, un finanšu garantiju līgumiem, kā arī ārpusbilances saistībām.

PIT

PD

LGD

AC

Saskaņā ar 9. SFPS zaudējumu atskaitījumus vērtē, balstoties uz:

| — | 12 mēnešu PKZ. Šie PKZ izriet no iespējamiem saistību neizpildes notikumiem 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma, vai |
| --- | --- |

—

12 mēnešu PKZ. Šie PKZ izriet no iespējamiem saistību neizpildes notikumiem 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma, vai

| — | PKZ visā darbības laikā. Šie PKZ izriet no visiem iespējamiem saistību neizpildes notikumiem finanšu instrumenta paredzamajā darbības laikā. |
| --- | --- |

—

PKZ visā darbības laikā. Šie PKZ izriet no visiem iespējamiem saistību neizpildes notikumiem finanšu instrumenta paredzamajā darbības laikā.

9. SFPS ir noteikts “trīs posmu” modelis vērtības samazinājumam, pamatojoties uz kredītkvalitātes izmaiņām kopš sākotnējās atzīšanas. Finanšu instrumentus klasificē 1. posmā, izņemot tos instrumentus, kuriem konstatēts kredītriska ievērojams palielinājums (“SICR”) kopš sākotnējās atzīšanas. Tas ietver kvantitatīvu un kvalitatīvu informāciju un analīzi, pamatojoties uz bankas zināšanām, tajā skaitā uz nākotni vērstu informāciju.

SICR

Nopirkti vai iniciēti aktīvi ar samazinātu kredītvērtību (“POCI”) ir finanšu aktīvi, kurus no sākotnējās atzīšanas brīža uzskata par klasificētiem 3. posmā. Attiecībā uz POCI finanšu aktīviem kumulatīvās izmaiņas, kas notikušas PKZ visā darbības laikā kopš sākotnējās atzīšanas, atzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

POCI

POCI

Bankas veiktais posma novērtējums ir balstīts uz secīgu pieeju, kas atbilst Kredītriska nostādnēm (“CRG”) un Finanšu uzraudzības vadlīnijām un procedūrām (“FMGP”), kuras jo īpaši attiecas uz agrīnas brīdināšanas izraisītājfaktoriem, kontrolsarakstu (“WL”), iekšējo vērtējumu un maksājumu kavējumiem.

CRG

FMGP

WL

Atbilstīgi standartu noteicēju norādēm un tirgus praksei EIB uzskata, ka ar Covid-19 saistītu īstermiņa pārskatīšanas pasākumu piemērošana peļņu nesošiem darījumu partneriem nolūkā risināt Covid-19 pandēmijas nelabvēlīgo sistēmisko ekonomisko ietekmi pati par sevi nebūtu jāuzskata par faktoru, kas liek automātiski secināt, ka ir būtiski pieaudzis kredītrisks. Kā norādīts 3.2.3.8. skaidrojumā, EIB, novērtējot šādu darījumu partneru kredītrisku, pamatojas uz ekspertu spriedumu.

EIB uzskata, ka Covid-19 pandēmijas ietekme ir atspoguļota esošajā uz nākotni vērstajā PKZ modelī, ko uzskata par pietiekami stabilu, lai ņemtu vērā šādus galējus notikumus. Proti, attiecīgā ietekme ir tieši ņemta vērā, izmantojot makroekonomiskās prognozes un PD termiņstruktūras.

PD

Ja kredītrisks ir ievērojami palielinājies, finanšu instrumentu pārvieto uz 2. posmu, bet vēl neuzskata par instrumentu ar samazinātu kredītvērtību. Ja finanšu instruments ir ar samazinātu kredītvērtību, to pārvieto uz 3. posmu.

Lai identificētu 3. posma riska darījumus, banka nosaka, vai ir objektīvi pierādījumi par ienākumus nenesošu riska darījumu. Finanšu aktīvu uzskata par tādu, kam iestājusies saistību neizpilde, ja aizņēmējs nespēj pilnā apmērā apmaksāt savas kredītsaistības pret mehānismu bez mehānisma regresa tiesību izmantošanas vai ja aizņēmējam ir vairāk nekā 90 dienu kavējums attiecībā uz jebkādām būtiskām kredītsaistībām pret mehānismu.

Šajā saistībā finanšu aktīvu uzskata par tādu, kam ir samazināta kredītvērtība, ja tiek konstatēts, ka mehānisms, iespējams, nevarēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstoši sākotnējiem līguma nosacījumiem vai līdzvērtīgas summas. Individuālus kredītriska darījumus novērtē, ņemot vērā aizņēmēja raksturojumu, vispārējo finanšu stāvokli, līdzekļus un iepriekšējos maksājumus, izredzes saņemt atbalstu no jebkādiem finansiāli atbildīgiem galvotājiem un attiecīgā gadījumā jebkura nodrošinājuma realizējamo vērtību.

Visus prasījumus ar samazinātu vērtību pārskata un analizē vismaz reizi pusgadā. Jebkuras vēlākas paredzamo turpmāko naudas plūsmu summu un grafiku izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām aplēsēm radīs izmaiņas kredītzaudējumiem paredzētajos uzkrājumos, un ar tām tiks debetēts vai kreditēts peļņas vai zaudējumu aprēķins. Vērtības samazinājuma atskaitījumu apvērš tikai tad, kad kredītkvalitāte ir uzlabojusies tiktāl, ka ir pamatota pārliecība par pamatsummas un procentu savlaicīgu iekasēšanu saskaņā ar sākotnējiem prasījumu līguma nosacījumiem. Norakstīšanu veic, kad visu prasījumu vai tā daļu uzskata par neiekasējamu vai anulētu. Par norakstītajām summām debetē iepriekš noteiktos vērtības samazinājumus vai tieši debetē peļņas vai zaudējumu aprēķinu un samazina prasījuma pamatsummu. Iepriekš norakstīto summu daļēju vai pilnīgu atgūšanu kreditē peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

PKZ novērtēšana – ievaddati, pieņēmumi un paņēmieni

PKZ novērtēšana – ievaddati, pieņēmumi un paņēmieni

PKZ novērtējums visā darbības laikā attiecas uz 2. un 3. posma aktīviem, savukārt 12 mēnešu PKZ novērtējums attiecas uz 1. posma aktīviem.

Paredzamie kredītzaudējumi tika aprēķināti, pamatojoties uz šādiem mainīgajiem lielumiem:

| — | kredītreitings un PIT saistību nepildīšanas varbūtība (“PD”), |
| --- | --- |

—

kredītreitings un PIT saistību nepildīšanas varbūtība (“PD”),

PIT

PD

| — | PIT saistību nepildīšanas zaudējumi (“LGD”), |
| --- | --- |

—

PIT saistību nepildīšanas zaudējumi (“LGD”),

PIT

LGD

| — | riska darījums, kurā netiek pildītas saistības (“EAD”). |
| --- | --- |

—

riska darījums, kurā netiek pildītas saistības (“EAD”).

EAD

Darījumu partnera kredītreitingu nosaka konkrētā datumā, izmantojot dažādajām darījumu partneru un riska darījumu kategorijām pielāgotus novērtējuma modeļus.

Katrs kredītreitings ir saistīts ar konkrētu PD, kas atspoguļo varbūtību, ka darījumu partneris neizpildīs savas finanšu saistības nākamo 12 mēnešu laikā vai saistību atlikušajā darbības laikā. Tādējādi reitingi ir galvenā ievade PD PIT termiņstruktūras noteikšanā riska darījumiem. EIB apkopo darbības rezultātu un saistību neizpildes informāciju par mehānisma kredītriska darījumiem. Savāktie dati tiek sadalīti pēc nozares veida un reģiona veida. Dažādas nozares un reģioni, kas līdzīgā veidā reaģē uz kredītcikliem, tiek analizēti kopā.

PD

PD PIT

EIB izmanto statistiskos modeļus, lai analizētu savāktos datus un veidotu aplēses par riska darījumu PD atlikušajā darbības laikā un to, kā tie varētu mainīties laika gaitā un ņemot vērā konkrētus makroekonomiskos scenārijus.

PD

LGD ir EIB aplēstā darījumu partnera saistību nepildīšanas rezultātā ciesto riska darījuma zaudējumu attiecība pret neatmaksāto parāda summu saistību nepildīšanas brīdī. LGD var definēt arī kā “1 – Atgūšanas likme”. LGD aplēses nosaka, pamatojoties galvenokārt uz ģeogrāfisko atrašanās vietu un darījumu partnera veidu, piemērojot piecas galvenās riska darījumu kategorijas: valstis, publiskās iestādes, finanšu iestādes, uzņēmumi un projektu finansēšana. LGD vērtības var vēl vairāk pielāgot, pamatojoties uz produkta un līguma specifiku konkrētajā riska darījumā.

LGD

LGD

LGD

LGD

Gan novērtējumā par to, vai instrumenta kredītrisks ir būtiski palielinājies kopš tā sākotnējās atzīšanas, gan paredzamo kredītzaudējumu novērtēšanā EIB ņem vērā PIT un uz nākotni vērstu informāciju.

PIT

Lai novērtētu PKZ, EIB ir izstrādājusi nosacītu modelēšanas pieeju PD termiņstruktūru aprēķināšanai, kas ietver:

PD

| — | ekonomiski pamatotas saiknes funkcijas definēšanu starp kredītciklu un makroekonomiskajiem mainīgajiem rādītājiem un |
| --- | --- |

—

ekonomiski pamatotas saiknes funkcijas definēšanu starp kredītciklu un makroekonomiskajiem mainīgajiem rādītājiem un

| — | trīs makroekonomisko scenāriju kopumu (viens pamatscenārijs un divi scenāriji, kas atspoguļo ekonomikas lejupslīdi un augšupeju) ar daudzgadu realizācijas potenciālu attiecībā uz IKP un ar tiem saistītajām varbūtībām. |
| --- | --- |

—

trīs makroekonomisko scenāriju kopumu (viens pamatscenārijs un divi scenāriji, kas atspoguļo ekonomikas lejupslīdi un augšupeju) ar daudzgadu realizācijas potenciālu attiecībā uz IKP un ar tiem saistītajām varbūtībām.

Lai izstrādātu makroekonomiskos scenārijus, EIB izmanto daļēji strukturālu, vairākas valstis un vairākus vienādojumus ietverošu globālās ekonomikas makromodeli ar atsevišķu valstu struktūrelementiem. Galvenais scenārijs/pamatscenārijs tiek izstrādāts tā, lai tas atbilstu jaunākajām Eiropas Komisijas prognozēm. Pozitīvais scenārijs un negatīvais scenārijs tiek izstrādāti, pamatojoties uz galveno scenāriju, izmantojot vairākas valstis un vairākus vienādojumus ietverošu modeli. Scenāriju pamatā ir IKP satricinājumi, kurš ir galvenais ekonomiskās aktivitātes rādītājs. Reālā IKP satricinājumi tiek kalibrēti, lai replicētu attiecīgā mainīgā rādītāja iepriekš novēroto svārstīgumu. Attiecīgā gadījumā izmanto arī ekspertu atzinumu, lai precizētu IKP satricinājumu apjomu un pastāvīgumu. Rezultātā satricinājumi tiek noteikti kopā ar samazinājuma funkciju, lai noteiktu satricinājumu ietekmi laika gaitā. Tiek noteiktas ar katru scenāriju saistītās varbūtības, kas atspoguļo tirgus (svārstīguma) rādītājus un iekšēji izstrādātus rādītājus/indeksus, ko konsekventi izmanto laika gaitā, lai noskaidrotu nenoteiktību.

EAD ir paredzamais riska darījums saistību neizpildes gadījumā un ir balstīts uz pašreizējo riska darījumu ar darījuma partneri un iespējamām izmaiņām pašreizējā summā saskaņā ar līgumu, ieskaitot amortizāciju. Finanšu aktīva EAD ir tā bruto uzskaites summa. Attiecībā uz aizdevumu saistībām un finanšu garantijām EAD ietver saņemto summu.

EAD

EAD

EAD

EIB 2020. gadā atbilstoši savai pastāvīgajai modeļu pārskatīšanai un uzturēšanai atjaunināja savus PIT, PD un LGD modeļus, ko izmanto PKZ aplēšu aprēķināšanai. Atjauninājums pēc būtības ir saistīts galvenokārt ar izmaiņām datu ievades avotos, konkrētāk – ar kredītu un makroekonomiskajiem datiem, ko izmanto kredītcikla modelēšanai, lai pamatotu PIT PKZ aprēķinu (visam pastāvēšanas laikam un 12 mēnešiem). Patlaban kredītcikla pamatā ir ārējas kredītreitingu aģentūras kredītreitinga pazemināšanas un saistību neizpildes rādītāju dati un to prognozē, pamatojoties uz reālā IKP un ilgtermiņa un īstermiņa procentu likmju starpības, proti, procentu likmju termiņu prēmijas, gada pieauguma tempu, savukārt iepriekšējā modeļa versijā kredītcikls tika aprēķināts no PIT PD rādītājiem, ko iesniedza ārējs datu sniedzējs, un ietvēra tikai vienu atsevišķu makroekonomisko mainīgo lielumu, proti, reālā IKP ceturkšņa pieauguma tempu.

PIT

PD

LGD

PIT

PIT PD

Līdz ar modeļa atjaunināšanu ir ieviesti vairāki uzlabojumi, proti, jaunā kredītcikla definīcija, kas nodrošina nozaru un reģionu segmentu labāku nodalīšanu, spēcīgāka saikne ar makroekonomiskajiem mainīgajiem lielumiem un iespēja iekļaut vēl vienu ārēju skaidrojošu mainīgo lielumu (termiņu prēmija). Modeļa atjaunināšanas ietekme ir aprakstīta 7.2. un 14. skaidrojumā.

1.   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Mehānisma ietvaros ar naudu un naudas ekvivalentiem saprot norēķinu kontus, īstermiņa noguldījumus vai komerciālus vērtspapīrus ar trīs mēnešu vai īsāku sākotnējo termiņu. Naudu un naudas ekvivalentus finanšu stāvokļa pārskatā uzrāda AC.

AC

2.   Kases finanšu aktīvi

Kases finanšu aktīvi

Kases finanšu aktīvi ietver kotētās un nekotētās obligācijas, kuras plāno turēt līdz termiņa beigām, un komerciālos vērtspapīrus, kuru sākotnējais termiņš pārsniedz trīs mēnešus, un tos attiecīgi klasificē AC.

AC

Šīs obligācijas un komerciālos vērtspapīrus sākotnēji novērtē izmaksās, kas ir patiesā vērtība, kurai pieskaitītas visas tieši attiecināmās darījuma izmaksas. Starpību starp sākuma cenu un dzēšanas vērtību instrumenta atlikušajā darbības laikā noraksta, pamatojoties uz efektīvo procentu metodi.

3.   Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

Aizdevumu un avansu portfelis var sastāvēt no parāda instrumentiem, piemēram, aizdevumiem un parāda vērtspapīriem, vekseļiem vai sertifikātiem, ko emitējuši strukturēti subjekti ar nolūku turēt tos līdz termiņa beigām un iekasēt līgumiskās naudas plūsmas.

Aizdevumi un avansi ietver:

| — | aizdevumus un avansus, kas novērtēti AC, |
| --- | --- |

—

aizdevumus un avansus, kas novērtēti AC,

AC

| — | aizdevumus un avansus, kas obligātā kārtā tiek novērtēti FVTPL. |
| --- | --- |

—

aizdevumus un avansus, kas obligātā kārtā tiek novērtēti FVTPL.

FVTPL

Mehānisma aizdevumus atzīst mehānisma aktīvos, kad aizņēmējiem ir samaksāts avanss. Neizmaksātas aizdevumu daļas ieraksta ārpusbilances pozīcijās to nominālvērtībā. Aizdevumus, kas atbilst SPPI kritērijam, sākotnēji ieraksta atbilstoši izmaksām (neto izmaksātās summas), kas ir aizdevumam izsniegtās naudas patiesā vērtība, ieskaitot darījuma izmaksas, un pēc tam novērtē AC, izmantojot faktiskās procentu likmes metodi.

SPPI

AC

Parāda vērtspapīrus atzīst mehānisma aktīvos, kad naudu izmaksā emitentam, un tie var būt līgumiski saistīti vai viena laidiena parāda instrumenti. Neizmaksātas parāda vērtspapīru daļas ieraksta ārpusbilances pozīcijās to nominālvērtībā. Parāda instrumentus sākotnēji novērtē izmaksās, kas ir patiesā vērtība, kurai pieskaitītas visas tieši attiecināmās darījuma izmaksas, bet vēlāk tos novērtē AC, izmantojot faktiskās procentu likmes metodi. Starpību starp sākuma cenu un dzēšanas vērtību instrumenta atlikušajā darbības laikā noraksta, pamatojoties uz efektīvo procentu metodi.

AC

Aizdevumu un avansu vērtības samazināšanās politika ir aprakstīta 2.4.2. skaidrojumā.

Aizdevumus un avansus, kas neatbilst SPPI kritērijam, obligātā kārtā novērtē FVTPL. Izmantotā patiesās vērtības novērtējuma metode ir balstīta uz diskontētās naudas plūsmas metodi vai likvidācijas vērtību.

SPPI

FVTPL

4.   Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Mehānismam ir divu veidu kapitālieguldījumi: i) tiešie kapitālieguldījumi un ii) riska kapitāla fondi. Akcijas un citus mainīgā procenta vērtspapīrus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kam pieskaitītas darījuma izmaksas. Vēlāk patiesās vērtības izmaiņas, tostarp guvumus un zaudējumus no valūtas kursa starpībām, atzīst peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā sadaļā “Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts”.

Nekotētiem ieguldījumiem, ja patieso vērtību nevar aprēķināt, pamatojoties uz aktīviem tirgiem, to nosaka, piemērojot atzītus vērtēšanas paņēmienus (4.2.1. skaidrojums).

Mehānisma iegādātās līdzdalības galvenokārt ir ieguldījumi privātā kapitālā vai riska kapitāla fondos. Saskaņā ar nozares praksi parasti šādi ieguldījumi parasti ir ieguldījumi, ko kopīgi paraksta vairāki ieguldītāji, no kuriem nevienam atsevišķi nav pietiekamas ietekmes, lai noteiktu šāda fonda ikdienas darbību un ieguldījumu aktivitātes. Tādējādi jebkāda ieguldītāja dalība šāda fonda pārvaldes struktūrās principā nedod ieguldītājam iespēju ietekmēt fonda ikdienas darbību. Turklāt individuālie ieguldītāji privātā kapitālā vai riska kapitāla fondā nenosaka fonda politiku, piemēram, tādās jomās kā dividenžu izmaksas kārtība vai citi izmaksu jautājumi. Šādus lēmumus parasti pieņem fonda pārvaldnieki, pamatojoties uz akcionāru līgumu, kas regulē pārvaldnieku un visu fonda akcionāru tiesības un pienākumus. Akcionāru līgums kopumā aizliedz individuāliem ieguldītājiem veikt divpusējus būtiskus darījumus ar fondu, nomainīt vadošos darbiniekus vai iegūt privileģētu piekļuvi būtiskai tehniskai informācijai. Mehānisma ieguldījumus īsteno saskaņā ar iepriekš aprakstīto nozares praksi, nodrošinot, ka mehānismam nav kontroles vai būtiskas ietekmes pār nevienu no minētajiem ieguldījumiem 10. SFPS un 28. SGS nozīmē, tostarp arī pār tiem ieguldījumiem, kuros mehānismam pieder vairāk nekā 20 % no balsstiesībām.

iii.   
  Finanšu garantijas

Finanšu garantijas

Finanšu garantijas Finanšu garantiju līgumi ir līgumi, kas pieprasa mehānismam veikt noteiktus maksājumus turētājam, lai atlīdzinātu zaudējumus, kas radušies, jo konkrēts debitors nav veicis maksājumu saskaņā ar parāda instrumenta noteikumiem.

Saskaņā ar pastāvošajiem noteikumiem šīs garantijas neatbilst apdrošināšanas līguma definīcijai (4. SFPS “Apdrošināšanas līgumi”).

Finanšu garantijas uzskaita saskaņā ar 9. SFPS “Finanšu instrumenti” vai nu kā “Atvasinātos instrumentus” vai arī kā “Finanšu garantijas” atkarībā no to iezīmēm un pazīmēm, kas definētas 9. SFPS.

Grāmatvedības politika atvasinātajiem instrumentiem ir izklāstīta 2.4.5. skaidrojumā.

Finanšu garantijas sākotnēji atzīst finanšu stāvokļa pārskata sadaļā “Uzkrājumi izsniegtajām garantijām”, patiesajā vērtībā, kam pieskaitītas darījuma izmaksas, kuras ir tieši attiecināmas uz finanšu garantiju sniegšanu. Veicot sākotnējo atzīšanu, pienākums maksāt atbilst plānoto prēmiju ienākošo naudas plūsmu vai sākotnējo plānoto zaudējumu neto pašreizējai vērtībai (NPV).

Pēc sākotnējās atzīšanas finanšu garantijas tiek novērtētas lielākajā no šādām vērtībām:

| — | zaudējumu atskaitījumu summa, kas noteikta saskaņā ar 9. SFPS, un |
| --- | --- |

—

zaudējumu atskaitījumu summa, kas noteikta saskaņā ar 9. SFPS, un

| — | sākotnēji atzītā prēmija, no kuras atskaitīti ienākumi, kas atzīti saskaņā ar 15. SFPS principiem. |
| --- | --- |

—

sākotnēji atzītā prēmija, no kuras atskaitīti ienākumi, kas atzīti saskaņā ar 15. SFPS principiem.

Jebkuru palielinājumu vai samazinājumu neto saistībās (vērtējot atbilstoši 9. SFPS), kas saistīts ar finanšu garantijām, kuras nav maksājumi par garantijas pieprasījumiem, atzīst peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskata sadaļā “Izmaiņas uzkrājumos garantijām”.

Saņemtā prēmija peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā tiek atzīta pozīcijā “Maksas un komisijas naudas ienākumi”, pamatojoties uz amortizācijas grafiku saskaņā ar 15. SFPS finanšu garantijas darbības laikā.

iv.   
  Finanšu saistības, kas nav atvasinātie instrumenti

Finanšu saistības, kas nav atvasinātie instrumenti

Klasifikācija un novērtēšana

Klasifikācija un novērtēšana

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības novērtē amortizētajās izmaksās, izņemot finanšu saistības, kas atbilst “tirdzniecības nolūkā turēts” definīcijai (piemēram, atvasināto instrumentu saistības).

Mehānisms pārtrauc finanšu saistību atzīšanu, kad līgumā minētās saistības ir izpildītas vai atceltas, vai tām beidzies termiņš.

v.   
  Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti ietver starpvalūtu mijmaiņu, starpvalūtu procentu likmju mijmaiņu, īstermiņa valūtas mijmaiņu un īstermiņa procentu likmju mijmaiņu.

Atvasinātos finanšu instrumentus sākotnēji atzīst, par pamatu izmantojot darījuma datumu.

Mehānismam normāli darbojoties, tas var slēgt mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu atsevišķu aizdevumu operāciju risku, vai nestandartizētus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, lai ierobežotu to valūtas pozīciju risku, kuras denominētas aktīvi tirgotās valūtās, kas nav euro, ar mērķi kompensēt jebkurus guvumus vai zaudējumus, kuri radušies ārvalstu valūtas kursa svārstību rezultātā.

Visus atvasinātos instrumentus novērtē FVTPL un uzrāda pie atvasinātajiem finanšu instrumentiem. Patiesās vērtības atvasina galvenokārt no diskontētas naudas plūsmas modeļiem, opciju cenu modeļiem un trešās personas kotētām cenām.

FVTPL

Atvasinātos instrumentus ieraksta patiesajā vērtībā, un, ja to patiesā vērtība ir pozitīva, tos uzskaita aktīvos, bet, ja to patiesā vērtība ir negatīva, – saistībās. Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas norāda peļņas un zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskata sadaļā “Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas”.

Saskaņā ar 9. SFPS bifurkācijas prasības iegultiem atvasinātiem instrumentiem ir atceltas attiecībā uz finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, un tāpēc hibrīdlīgumu skata visu kopumā attiecīgi finanšu aktīvu vai finanšu saistību klasificēšanai.

vi.   
  Iemaksas

Iemaksas

Dalībvalstu iemaksas finanšu stāvokļa pārskatā tiek atzītas kā debitoru parādi dienā, kurā ar Padomes lēmumu nosaka finanšu iemaksas, kas dalībvalstīm jāveic mehānismā.

Dalībvalstu iemaksas atbilst šādiem nosacījumiem un tāpēc tiek klasificētas kā kapitāls:

| — | kā definēts iemaksu līgumā, tās dod dalībvalstij tiesības izlemt par mehānisma neto aktīvu izmantošanu mehānisma likvidācijas gadījumā, |
| --- | --- |

—

kā definēts iemaksu līgumā, tās dod dalībvalstij tiesības izlemt par mehānisma neto aktīvu izmantošanu mehānisma likvidācijas gadījumā,

| — | tās ietilpst instrumentu grupā, kas ir pakārtota visām citām instrumentu grupām, |
| --- | --- |

—

tās ietilpst instrumentu grupā, kas ir pakārtota visām citām instrumentu grupām,

| — | visiem finanšu instrumentiem, kas ietilpst visām citām instrumentu grupām pakārtotā instrumentu grupā, ir identiskas pazīmes, |
| --- | --- |

—

visiem finanšu instrumentiem, kas ietilpst visām citām instrumentu grupām pakārtotā instrumentu grupā, ir identiskas pazīmes,

| — | instrumentam nav tādu īpatnību, ko vajadzētu klasificēt kā saistības, un |
| --- | --- |

—

instrumentam nav tādu īpatnību, ko vajadzētu klasificēt kā saistības, un

| — | kopējās paredzamās naudas plūsmas, kas attiecināmas uz instrumentu tā darbības laikā, būtiski pamatojas uz peļņu vai zaudējumiem, atzīto neto aktīvu izmaiņām vai mehānisma atzīto un neatzīto neto aktīvu patiesās vērtības izmaiņām instrumenta darbības laikā. |
| --- | --- |

—

kopējās paredzamās naudas plūsmas, kas attiecināmas uz instrumentu tā darbības laikā, būtiski pamatojas uz peļņu vai zaudējumiem, atzīto neto aktīvu izmaiņām vai mehānisma atzīto un neatzīto neto aktīvu patiesās vērtības izmaiņām instrumenta darbības laikā.

Finanšu pārskatos iemaksas klasificē un novērtē AC.

AC

vii.   
  Procentu un līdzīgi ienākumi

Procentu un līdzīgi ienākumi

Procenti no mehānisma aizdevumiem tiek ierakstīti peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā (“Procenti un līdzīgi ienākumi”) un finanšu stāvokļa pārskatā (“Aizdevumi un avansi”) saskaņā ar uzkrāšanas principu, izmantojot efektīvo procentu likmi, kas ir likme, ar kuru tieši diskontē plānotās nākotnē maksājamās vai saņemamās naudas summas paredzētajā aizdevuma darbības laikā pret aizdevuma neto uzskaites vērtību. Ja ierakstītā aizdevuma vērtība ir samazinājusies vērtības samazinājuma dēļ, procentu ienākumus turpina atzīt, izmantojot sākotnējo efektīvo procentu likmi, ko piemēro jaunajai uzskaites vērtībai.

Procenti no POCI aizdevumiem tiek ierakstīti peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā (“Procenti un līdzīgi ienākumi”) un finanšu stāvokļa pārskatā (“Aizdevumi un avansi”) saskaņā ar uzkrāšanas principu, izmantojot ar kredītkvalitāti koriģēto efektīvo procentu likmi visā aizdevuma darbības laikā, kas ir likme, ar kuru tieši diskontē plānotās nākotnē maksājamās vai saņemamās naudas summas paredzētajā aizdevuma darbības laikā pret aizdevuma amortizētajām izmaksām.

POCI

Procentu subsīdijas, ko saņem par mehānisma resursiem, atliek un atzīst kā faktiskā ienesīguma korekciju, ko ieraksta ienākumu pārskata sadaļā “Procentu un līdzīgi ienākumi” par laikposmu no subsidētā aizdevuma izmaksas līdz atmaksai.

Saistību maksas atliek un atzīst kā ienākumus, izmantojot efektīvo procentu metodi laikposmā no attiecīgā aizdevuma izmaksāšanas līdz tā atmaksāšanai, un tās uzrāda peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā kā procentus un līdzīgus ienākumus.

viii.   
  Procentu subsīdijas un tehniskā palīdzība

Procentu subsīdijas un tehniskā palīdzība

Savas darbības ietvaros ar mehānismu dalībvalstu vārdā pārvalda procentu subsīdijas un tehnisko palīdzību (“TP”).

Daļa no dalībvalstu iemaksām, kas piešķirtas procentu subsīdiju un TP summu samaksai, nav uzskaitīta mehānisma ieguldītāju līdzekļos, bet ir klasificēta kā trešām personām maksājamas summas. Mehānisms veic izmaksu galasaņēmējiem un pēc tam samazina trešām personām maksājamās summas.

Ja summas, kas iemaksātas saistībā ar procentu subsīdijām un tehnisko palīdzību, nav piešķirtas pilnā apjomā, tās pārklasificē kā iemaksu mehānismā.

ix.   
  Procentu ienākumi par naudu un naudas ekvivalentiem

Procentu ienākumi par naudu un naudas ekvivalentiem

Procentu ienākumi par naudu un naudas ekvivalentiem tiek atzīti mehānisma peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā saskaņā ar uzkrāšanas principu.

x.   
  Maksas, komisijas nauda un dividendes

Maksas, komisijas nauda un dividendes

Maksas, kas saņemtas par pakalpojumiem, kuri sniegti kādā laikposmā, atzīst kā ienākumus, tiklīdz šie pakalpojumi ir sniegti, bet maksas, kas nopelnītas, izpildot kādu nozīmīgu darbību, atzīst kā ienākumus, tiklīdz šī nozīmīgā darbība ir pabeigta. Šīs maksas uzrāda peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā kā maksas un komisijas naudas ienākumus.

Dividendes, kas attiecas uz akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem, atzīst pēc saņemšanas un uzrāda peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā kā neto realizētos guvumus no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem.

xi.   
  Nodokļu politika

Nodokļu politika

Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, ir noteikts, ka aktīvi, ieņēmumi un citi Savienības iestāžu īpašumi ir atbrīvoti no visiem tiešajiem nodokļiem.

3.   Riska pārvaldība

Riska pārvaldība

Šajā skaidrojumā ir sniegta informācija par mehānisma kredītriskiem un finanšu riskiem, šo risku pārvaldību un kontroli, jo īpaši par primārajiem riskiem, kas saistīti ar finanšu instrumentu izmantošanu. Tie ir šādi:

| — | kredītrisks – zaudējumu risks saistībā ar klienta vai darījumu partnera saistību neizpildi visās ar kreditēšanu saistītajās darbībās, tajā skaitā norēķinos; |
| --- | --- |

—

kredītrisks – zaudējumu risks saistībā ar klienta vai darījumu partnera saistību neizpildi visās ar kreditēšanu saistītajās darbībās, tajā skaitā norēķinos;

| — | likviditātes risks – risks, ka subjekts nespēs finansēt aktīvu palielinājumu un pildīt saistības, kurām ir pienācis termiņš, neciešot pārāk lielus zaudējumus; |
| --- | --- |

—

likviditātes risks – risks, ka subjekts nespēs finansēt aktīvu palielinājumu un pildīt saistības, kurām ir pienācis termiņš, neciešot pārāk lielus zaudējumus;

| — | tirgus risks – risks, ka tādas izmaiņas tirgus cenās un likmēs kā procentu likmes, akciju cenas un ārvalstu valūtas kursi ietekmēs subjekta ienākumus vai tā turējumā esošo finanšu instrumentu vērtību. |
| --- | --- |

—

tirgus risks – risks, ka tādas izmaiņas tirgus cenās un likmēs kā procentu likmes, akciju cenas un ārvalstu valūtas kursi ietekmēs subjekta ienākumus vai tā turējumā esošo finanšu instrumentu vērtību.

3.1.   
  Riska pārvaldības organizācija

Riska pārvaldības organizācija

EIB pastāvīgi pielāgo IM riska pārvaldības sistēmu.

EIB Riska pārvaldības direktorāts neatkarīgi apzina, novērtē un uzrauga riskus, kuriem ir pakļauts mehānisms, un ziņo par tiem. Atbilstoši sistēmai, kas paredz pienākumu nodalīšanu, riska pārvaldības struktūra ir neatkarīga no citiem bankas dienestiem.

EIB līmenī grupas riska eksperts (“GCRO”) ziņo EIB Vadības komitejai par grupas riskiem par risku atbildīgā vadības komitejas darbinieka pārraudzībā. GCRO ir tieša piekļuve Riska politikas komitejai, un viņš var tieši rakstiski un mutiski vērsties pie EIB Direktoru padomes jebkurā jautājumā, kas ir viņa kompetences jomā.

GCRO

GCRO

3.2.   
  Kredītrisks

Kredītrisks

Kredītrisks ir zaudējumu risks saistībā ar klienta vai darījumu partnera saistību neizpildi visās ar kreditēšanu saistītajās darbībās, tostarp norēķinos.

3.2.1.   Kredītriska politika

Kredītriska politika

EIB veic aizdevumu partneru kredītanalīzi, lai novērtētu kredītrisku un paredzamos zaudējumus riska kvantificēšanai un cenas noteikšanai. EIB ir izstrādāta iekšējo reitingu metodika (“IRM”), lai noteiktu iekšējos reitingus galvenajiem aizņēmējiem un galvotājiem. Metodikas pamatā ir novērtējuma lapu sistēma, kas ir īpaši pielāgota katram lielākajam kredītu partneru veidam (piemēram, uzņēmumi, finanšu iestādes u. tml.). Ņemot vērā banku darījumu paraugpraksi, kas piemērojama EIB, un Bāzeles starptautiskās vienošanās par kapitāla prasībām (“Bāzele II”) principus, visi darījumu partneri, kas ir būtiski konkrēta darījuma kredītprofilam, tiek klasificēti atbilstoši iekšējo reitingu kategorijām, izmantojot konkrētā darījumu partnera veida IRM. Katram darījumu partnerim tiek piešķirts iekšējais reitings, kas atspoguļo tā PD, pēc tam, kad tiek padziļināti analizēta darījumu partnera uzņēmējdarbība un finanšu riska profils un valsts risks, ņemot vērā tā darbību. Nepieciešamības gadījumā tiek piemēroti ekspertu veikti pielāgojumi, ņemot vērā tiesību subjektu mātesuzņēmumu vai valdību atbalstu, un galīgais vērtējums pieļauj atkāpes, lai atspoguļotu informāciju (piemēram, tirgus cenu noteikšana), kas nav apsvērta novērtējuma lapā.

PD

Projekta finanšu un citu strukturētu ierobežotu regresa darbību kredītnovērtējumam izmanto nozarei atbilstošos kredītriska instrumentus, galvenokārt pievēršoties naudas plūsmas pieejamībai un parāda apkalpošanas spējai. Šie instrumenti ietver projektu līgumiskās sistēmas analīzi, darījumu partneru analīzi un naudas plūsmu simulācijas. Līdzīgi kā uzņēmumiem un finanšu iestādēm katram projektam piešķir iekšējo riska reitingu. Visbeidzot, valstis, kas nav ES valstis, novērtē Ekonomikas departaments, pamatojoties uz statistisku modeli.

Visi iekšējie reitingi tiek uzraudzīti visā aizdevuma darbības laikā, un tie tiek periodiski atjaunināti.

Visiem darījumiem, ko neslēdz ar valstīm (vai kuri netiek garantēti/asimilēti valsts līmenī), ir prasība ievērot konkrētu darījuma līmeni un darījumu partneru apmēra ierobežojumus. Darījumu partnera ierobežojumi tiek noteikti konsolidētā grupas riska pozīcijas līmenī, ja tādu piemēro. Šie ierobežojumi parasti atspoguļo, piemēram, darījumu partnera pašu kapitāla apmēru.

Lai mazinātu kredītrisku, EIB izmanto dažādus kredīta kvalitātes uzlabojumus (ja tādus piemēro), ņemot vērā katru atsevišķo gadījumu:

| — | ar darījuma partneri vai projektu saistītus nodrošinājumus (piemēram, ieķīlātas akcijas, ieķīlātus aktīvus, tiesību cesiju, ieķīlātus kontus vai/un |
| --- | --- |

—

ar darījuma partneri vai projektu saistītus nodrošinājumus (piemēram, ieķīlātas akcijas, ieķīlātus aktīvus, tiesību cesiju, ieķīlātus kontus vai/un

| — | garantijas, ko parasti sniedz finansētā projekta sponsors (piemēram, pabeigšanas garantijas, pirmā pieprasījuma garantijas) vai bankas garantijas. |
| --- | --- |

—

garantijas, ko parasti sniedz finansētā projekta sponsors (piemēram, pabeigšanas garantijas, pirmā pieprasījuma garantijas) vai bankas garantijas.

Mehānisms kredītriska mazināšanai neizmanto atvasinātos kredītinstrumentus.

3.2.2.   Maksimālais kredītrisks, neņemot vērā nodrošinājumus un citus kredīta kvalitātes uzlabojumus

Maksimālais kredītrisks, neņemot vērā nodrošinājumus un citus kredīta kvalitātes uzlabojumus

Turpmāk tabulā ir atspoguļots finanšu stāvokļa pārskata komponentu, tajā skaitā atvasināto instrumentu, maksimālais kredītrisks. Maksimālais kredītrisks ir atspoguļots bruto skaitļos, neņemot vērā nodrošinājuma radīto riska mazināšanas ietekmi.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Maksimālais kredītrisks | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| AKTĪVI | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 923 940 | 837 777 |
| No ieguldītājiem saņemamās summas | 68 908 | 86 330 |
| Kases finanšu aktīvi | 351 873 | 330 587 |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 33 584 | 14 184 |
| Aizdevumi un avansi | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Citi aktīvi | 109 | — |
| Kopā | 3 051 859 | 2 787 553 |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | -33 152 | -37 269 |
| ĀRPUSBILANCES POSTEŅI | | |
| Iespējamās saistības | | |
| — | Izsniegtās garantijas |

(tūkst. EUR)

Maksimālais kredītrisks

31.12.2020.

31.12.2019.

AKTĪVI

AKTĪVI

Nauda un naudas ekvivalenti

923 940

837 777

No ieguldītājiem saņemamās summas

68 908

86 330

Kases finanšu aktīvi

351 873

330 587

Atvasinātie finanšu instrumenti

33 584

14 184

Aizdevumi un avansi

1 673 445

1 518 675

Citi aktīvi

109

—

Kopā

Kopā

3 051 859

3 051 859

2 787 553

2 787 553

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

-33 152

-33 152

-37 269

-37 269

ĀRPUSBILANCES POSTEŅI

ĀRPUSBILANCES POSTEŅI

Iespējamās saistības

—

Izsniegtās garantijas

998 560

200 013

Saistības

| — | Neizmaksātie aizdevumi |
| --- | --- |

—

Neizmaksātie aizdevumi

1 722 618

1 357 320

| — | Neizsniegtās garantijas |
| --- | --- |

—

Neizsniegtās garantijas

554 686

1 359 818

Ārpusbilances posteņi kopā

Ārpusbilances posteņi kopā

3 275 864

3 275 864

2 917 151

2 917 151

Kredītrisks kopā

Kredītrisks kopā

6 294 571

6 294 571

5 667 435

5 667 435

3.2.3.   Kredītrisks saistībā ar aizdevumiem un avansiem

Kredītrisks saistībā ar aizdevumiem un avansiem

3.2.3.1.   Kredītriska novērtējums aizdevumiem un avansiem

Kredītriska novērtējums aizdevumiem un avansiem

Aizdevumiem un avansiem vai garantijām tiek veikts vispusīgs riska novērtējums un kvantitatīvi tiek izteiktas aplēses par paredzamajiem zaudējumiem, un šīs aplēses atspoguļo aizdevumu klasifikācijā (“AK”). Operācijām ietekmes palielināšanas finansējuma programmas ietvaros (kā aprakstīts 24. skaidrojumā), izņemot starpniecības aizdevumus, netiek piemērotas Kredītriska politikas vadlīnijas un uz tām attiecas cita procedūra. AK nosaka atbilstoši vispārpieņemtiem kritērijiem, kvalitatīvi izvērtējot aizņēmēju, aizdevuma termiņu, garantiju un, ja vajadzīgs, galvotāju.

Aizdevumu klasifikācijas sistēmu veido metodes, procesi, datubāzes un IT sistēmas, kas atbalsta kredītriska novērtējumu aizdevumu operācijās un paredzamo zaudējumu aplēšu kvantifikāciju. Sistēma apkopo lielu informācijas apjomu nolūkā nodrošināt aizdevumu kredītrisku relatīvu sarindojumu. AK atspoguļo aplēsto “paredzamo zaudējumu” pašreizējo vērtību, ņemot vērā galveno parādnieku PD, EAD un zaudējumu smagumu saistību neizpildes gadījumā. AK izmanto šādiem nolūkiem:

PD

EAD

| — | kā palīglīdzekli precīzākai un kvantitatīvākai aizdevuma risku novērtēšanai, |
| --- | --- |

—

kā palīglīdzekli precīzākai un kvantitatīvākai aizdevuma risku novērtēšanai,

| — | kā kredītriska izmaiņu rādītāju prioritāšu noteikšanai attiecībā uz uzraudzības centieniem, |
| --- | --- |

—

kā kredītriska izmaiņu rādītāju prioritāšu noteikšanai attiecībā uz uzraudzības centieniem,

| — | kā aizdevuma portfeļa kvalitātes aprakstu jebkurā konkrētā datumā, |
| --- | --- |

—

kā aizdevuma portfeļa kvalitātes aprakstu jebkurā konkrētā datumā,

| — | kā kritēriju, lai aprēķinātu ikgadējos pieskaitījumus vispārējai aizdevumu rezervei, un |
| --- | --- |

—

kā kritēriju, lai aprēķinātu ikgadējos pieskaitījumus vispārējai aizdevumu rezervei, un

| — | kā ievaddatus riska cenu noteikšanas lēmumos. |
| --- | --- |

—

kā ievaddatus riska cenu noteikšanas lēmumos.

AK noteikšanai izmanto šādus faktorus:

| i) | aizņēmēja kredītspēja: riska pārvaldības struktūra neatkarīgi sagatavo apskatu par aizņēmējiem un novērtē to kredītspēju, pamatojoties uz iekšējām metodēm un ārējiem datiem. Saskaņā ar izvēlēto “Bāzele III” iekšējo reitingu pieeju Banka ir izstrādājusi iekšējo reitingu metodi (IRM), lai noteiktu aizņēmēju un galvotāju iekšējos reitingus. Tās pamatā ir novērtējuma lapas, kas izstrādātas konkrētajiem darījumu partneru veidiem; |
| --- | --- |

i)

aizņēmēja kredītspēja: riska pārvaldības struktūra neatkarīgi sagatavo apskatu par aizņēmējiem un novērtē to kredītspēju, pamatojoties uz iekšējām metodēm un ārējiem datiem. Saskaņā ar izvēlēto “Bāzele III” iekšējo reitingu pieeju Banka ir izstrādājusi iekšējo reitingu metodi (IRM), lai noteiktu aizņēmēju un galvotāju iekšējos reitingus. Tās pamatā ir novērtējuma lapas, kas izstrādātas konkrētajiem darījumu partneru veidiem;

| ii) | Saistību neizpildes korelācija: tā kvantificē varbūtību, ka vienlaicīgas finanšu grūtības rodas gan aizņēmējam, gan galvotājam. Jo augstāka ir korelācija starp aizņēmēja un galvotāja saistību neizpildes varbūtību, jo zemāka ir garantijas vērtība un attiecīgi zemāka (sliktāka) AK; |
| --- | --- |

ii)

Saistību neizpildes korelācija: tā kvantificē varbūtību, ka vienlaicīgas finanšu grūtības rodas gan aizņēmējam, gan galvotājam. Jo augstāka ir korelācija starp aizņēmēja un galvotāja saistību neizpildes varbūtību, jo zemāka ir garantijas vērtība un attiecīgi zemāka (sliktāka) AK;

| iii) | garantijas instrumentu un nodrošinājumu vērtība: šo vērtību nosaka, vienlaicīgi izvērtējot emitenta kredītspēju un izmantotā instrumenta veidu; |
| --- | --- |

iii)

garantijas instrumentu un nodrošinājumu vērtība: šo vērtību nosaka, vienlaicīgi izvērtējot emitenta kredītspēju un izmantotā instrumenta veidu;

| iv) | Piemērojamā atgūšanas likme: summa, kas atgūstama pēc attiecīgā darījumu partnera saistību neizpildes iestāšanās, izteikta procentos no attiecīgā kredītriska darījuma; |
| --- | --- |

iv)

Piemērojamā atgūšanas likme: summa, kas atgūstama pēc attiecīgā darījumu partnera saistību neizpildes iestāšanās, izteikta procentos no attiecīgā kredītriska darījuma;

| v) | Līgumiskā sistēma: pareiza līgumiskā sistēma uzlabo aizdevuma kvalitāti un palielina tā AK; |
| --- | --- |

v)

Līgumiskā sistēma: pareiza līgumiskā sistēma uzlabo aizdevuma kvalitāti un palielina tā AK;

| vi) | Aizdevuma jeb – vispārīgākā nozīmē – aizdevuma naudas plūsmu termiņš: pie līdzīgiem nosacījumiem garāks aizdevuma termiņš nozīmē augstāku risku attiecībā uz iespējamām grūtībām aizdevuma apkalpošanā. |
| --- | --- |

vi)

Aizdevuma jeb – vispārīgākā nozīmē – aizdevuma naudas plūsmu termiņš: pie līdzīgiem nosacījumiem garāks aizdevuma termiņš nozīmē augstāku risku attiecībā uz iespējamām grūtībām aizdevuma apkalpošanā.

Aizdevuma paredzētos zaudējumus aprēķina, apvienojot piecus iepriekš minētos elementus. Atkarībā no šo zaudējumu apmēra aizdevumam piešķir vienu no turpmāk minētajām AK kategorijām.

| “A” | Augstākās kvalitātes aizdevumi; šai kategorijai ir trīs apakškategorijas:






  — | “A0” apakškategorija ietver aizdevumus, kurus piešķir ES dalībvalstij vai kurus garantē ES dalībvalsts un kuru paredzamie zaudējumi ir 0 %, |
| --- | --- | --- |

“A”

Augstākās kvalitātes aizdevumi; šai kategorijai ir trīs apakškategorijas:

—

“A0” apakškategorija ietver aizdevumus, kurus piešķir ES dalībvalstij vai kurus garantē ES dalībvalsts un kuru paredzamie zaudējumi ir 0 %,

| — | “A+” apakškategorija ietver aizdevumus, kurus piešķir subjektiem (vai kurus garantē subjekti), kas nav ES dalībvalstis, un attiecībā uz kuriem to termiņa laikā nav paredzama to kvalitātes pasliktināšanās, |
| --- | --- |

—

“A+” apakškategorija ietver aizdevumus, kurus piešķir subjektiem (vai kurus garantē subjekti), kas nav ES dalībvalstis, un attiecībā uz kuriem to termiņa laikā nav paredzama to kvalitātes pasliktināšanās,

| — | “A-” apakškategorija ietver aizdošanas operācijas, attiecībā uz kurām pastāv zināmas šaubas par to pašreizējā statusa saglabāšanu, taču ir paredzams, ka jebkādi to negatīvie riski ir ierobežoti. |
| --- | --- |

—

“A-” apakškategorija ietver aizdošanas operācijas, attiecībā uz kurām pastāv zināmas šaubas par to pašreizējā statusa saglabāšanu, taču ir paredzams, ka jebkādi to negatīvie riski ir ierobežoti.

| “B” | Augstas kvalitātes aizdevumi: tā ir aktīvu kategorija, par kuriem banka jūtas droša, tomēr nav izslēdzama neliela kvalitātes pasliktināšanās nākotnē. Ar “B+” un “B-” apzīmē relatīvo iespējamību, ka šāda pasliktināšanās varētu notikt. |
| --- | --- |

“B”

Augstas kvalitātes aizdevumi: tā ir aktīvu kategorija, par kuriem banka jūtas droša, tomēr nav izslēdzama neliela kvalitātes pasliktināšanās nākotnē. Ar “B+” un “B-” apzīmē relatīvo iespējamību, ka šāda pasliktināšanās varētu notikt.

| “C” | Labas kvalitātes aizdevumi: kā piemēru varētu minēt nenodrošinātus aizdevumus drošām bankām un uzņēmumiem ar pamatsummas atmaksu vienā maksājumā termiņa beigās, kas ir pēc septiņiem gadiem, vai ekvivalentu amortizāciju izmaksas brīdī. |
| --- | --- |

“C”

Labas kvalitātes aizdevumi: kā piemēru varētu minēt nenodrošinātus aizdevumus drošām bankām un uzņēmumiem ar pamatsummas atmaksu vienā maksājumā termiņa beigās, kas ir pēc septiņiem gadiem, vai ekvivalentu amortizāciju izmaksas brīdī.

| “D” | Šī reitingu kategorija atspoguļo robežstāvokli starp aizdevumiem ar “pieņemamu kvalitāti” un aizdevumiem, saistībā ar kuriem ir bijušas zināmas grūtības. Šo robežu aizdevumu klasifikācijā precīzāk nosaka, izmantojot apakškategorijas “D+” un “D-”. Aizdevumiem “D-” ir vajadzīga pastiprināta uzraudzība. |
| --- | --- |

“D”

Šī reitingu kategorija atspoguļo robežstāvokli starp aizdevumiem ar “pieņemamu kvalitāti” un aizdevumiem, saistībā ar kuriem ir bijušas zināmas grūtības. Šo robežu aizdevumu klasifikācijā precīzāk nosaka, izmantojot apakškategorijas “D+” un “D-”. Aizdevumiem “D-” ir vajadzīga pastiprināta uzraudzība.

| “E” | Šī AK kategorija ietver aizdevumus, kuru riska profils ir augstāks par vispārpieņemto. Tā ietver arī aizdevumus, kuru darbības laikā ir bijušas būtiskas problēmas un par kuriem nav izslēdzams, ka tie varētu radīt zaudējumus. Tāpēc šiem aizdevumiem piemēro ciešu un pastiprinātu uzraudzību. Apakškategorijām “E+” un “E-” ir dažāda īpašās uzraudzības intensitāte, darījumiem ar reitingu “E-” ir liela varbūtība, ka parāda apkalpošanas termiņi var netikt ievēroti un būs vajadzīga parāda pārstrukturēšana, kas, iespējams, var izraisīt zaudējumus no vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

“E”

Šī AK kategorija ietver aizdevumus, kuru riska profils ir augstāks par vispārpieņemto. Tā ietver arī aizdevumus, kuru darbības laikā ir bijušas būtiskas problēmas un par kuriem nav izslēdzams, ka tie varētu radīt zaudējumus. Tāpēc šiem aizdevumiem piemēro ciešu un pastiprinātu uzraudzību. Apakškategorijām “E+” un “E-” ir dažāda īpašās uzraudzības intensitāte, darījumiem ar reitingu “E-” ir liela varbūtība, ka parāda apkalpošanas termiņi var netikt ievēroti un būs vajadzīga parāda pārstrukturēšana, kas, iespējams, var izraisīt zaudējumus no vērtības samazināšanās.

| “F” | Ar “F” apzīmē aizdevumus ar nepieņemamiem riskiem. Aizdevumi ar reitingu “F-” ir iespējami tikai attiecībā uz nepabeigtiem darījumiem, kas pēc to parakstīšanas ir saskārušies ar neparedzētiem, ārkārtējiem un dramatiskiem nelabvēlīgiem apstākļiem. Visiem darījumiem ar pamatsummas zaudējumu mehānismam tiek piešķirts reitings “F” un izveidoti īpaši uzkrājumi. |
| --- | --- |

“F”

Ar “F” apzīmē aizdevumus ar nepieņemamiem riskiem. Aizdevumi ar reitingu “F-” ir iespējami tikai attiecībā uz nepabeigtiem darījumiem, kas pēc to parakstīšanas ir saskārušies ar neparedzētiem, ārkārtējiem un dramatiskiem nelabvēlīgiem apstākļiem. Visiem darījumiem ar pamatsummas zaudējumu mehānismam tiek piešķirts reitings “F” un izveidoti īpaši uzkrājumi.

Parasti aizdevumus ar iekšējo reitingu “D-” vai zemāku iekļauj kontrolsarakstā, kura pamatā ir iekšējais aizdevumu reitings. Tomēr, ja aizdevums sākotnēji tika apstiprināts ar riska profilu “D-” vai vājāku, kontrolsarakstā to iekļauj tikai tad, ja būtiska kredītnotikuma rezultātā aizdevuma klasifikācijas reitings ir pasliktinājies un ir zemāks par apstiprināšanas brīdī noteikto.

Tabula 3.2.3.3. iedaļā atspoguļo mehānisma aizdevumu portfeļa kredītu kvalitātes analīzi, kuras pamatā ir iepriekš aprakstītās AK kategorijas.

3.2.3.2.   Aizdevumu kredītriska analīze

Aizdevumu kredītriska analīze

Turpmākajā tabulā ir norādīts maksimālais kredītrisks (neto uzskaites vērtība) parakstītajiem (izmaksātajiem un neizmaksātajiem) aizdevumiem un avansiem, iedalot pēc aizņēmēja veida un ņemot vērā galvotāju izsniegtās garantijas.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 31.12.2020. | Garantēti | Citi kredītkvalitātes uzlabojumi | Negarantēti | Kopā | % no izmaksātajiem kopā |
| Finanšu iestādes | 87 269 | — | 963 366 | 1 050 635 | 64 % |
| Uzņēmumi | 203 772 | 27 026 | 177 321 | 408 119 | 24 % |
| Publiskās iestādes | 21 866 | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Valstis | — | 1 506 | 190 262 | 191 768 | 11 % |
| Izmaksāts kopā | 312 907 | 28 532 | 1 332 006 | 1 673 445 | 100 % |
| Neizmaksāti | 196 692 | — | 1 492 774 | 1 689 466 | — |
| Izmaksāti un neizmaksāti kopā | 509 599 | 28 532 | 2 824 780 | 3 362 911 | — |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

Garantēti

Citi kredītkvalitātes uzlabojumi

Negarantēti

Kopā

% no izmaksātajiem kopā

Finanšu iestādes

87 269

—

963 366

1 050 635

1 050 635

64 %

64 %

Uzņēmumi

203 772

27 026

177 321

408 119

408 119

24 %

24 %

Publiskās iestādes

21 866

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Valstis

—

1 506

190 262

191 768

191 768

11 %

11 %

Izmaksāts kopā

Izmaksāts kopā

312 907

312 907

28 532

28 532

1 332 006

1 332 006

1 673 445

1 673 445

100 %

100 %

Neizmaksāti

Neizmaksāti

196 692

196 692

—

—

1 492 774

1 492 774

1 689 466

1 689 466

—

—

Izmaksāti un neizmaksāti kopā

Izmaksāti un neizmaksāti kopā

509 599

509 599

28 532

28 532

2 824 780

2 824 780

3 362 911

3 362 911

—

—

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 31.12.2019. | Garantēti | Citi kredītkvalitātes uzlabojumi | Negarantēti | Kopā | % no izmaksātajiem kopā |
| Finanšu iestādes | 111 806 | — | 803 861 | 915 667 | 60 % |
| Uzņēmumi | 190 006 | 36 704 | 172 082 | 398 792 | 26 % |
| Publiskās iestādes | 26 908 | — | 1 686 | 28 594 | 2 % |
| Valstis | — | 2 085 | 173 537 | 175 622 | 12 % |
| Izmaksāts kopā | 328 720 | 38 789 | 1 151 166 | 1 518 675 | 100 % |
| Neizmaksāti | 191 191 | — | 1 128 860 | 1 320 051 | — |
| Izmaksāti un neizmaksāti kopā | 519 911 | 38 789 | 2 280 026 | 2 838 726 | — |

(tūkst. EUR)

31.12.2019.

Garantēti

Citi kredītkvalitātes uzlabojumi

Negarantēti

Kopā

% no izmaksātajiem kopā

Finanšu iestādes

111 806

—

803 861

915 667

915 667

60 %

60 %

Uzņēmumi

190 006

36 704

172 082

398 792

398 792

26 %

26 %

Publiskās iestādes

26 908

—

1 686

28 594

28 594

2 %

2 %

Valstis

—

2 085

173 537

175 622

175 622

12 %

12 %

Izmaksāts kopā

Izmaksāts kopā

328 720

328 720

38 789

38 789

1 151 166

1 151 166

1 518 675

1 518 675

100 %

100 %

Neizmaksāti

Neizmaksāti

191 191

191 191

—

—

1 128 860

1 128 860

1 320 051

1 320 051

—

—

Izmaksāti un neizmaksāti kopā

Izmaksāti un neizmaksāti kopā

519 911

519 911

38 789

38 789

2 280 026

2 280 026

2 838 726

2 838 726

—

—

Darījumu vadības un pārstrukturēšanas direktorāta uzdevums ir veikt aizņēmēju un galvotāju uzraudzību, kā arī ar projektiem saistīto finanšu un līgumu uzraudzību. Tādējādi mehānisma aizdevumu, aizņēmēju un galvotāju kredītspēja tiek pastāvīgi uzraudzīta, vismaz vienu reizi gadā, bet biežāk – ja rodas nepieciešamība un atkarībā no kredītnotikumiem. Darījumu vadības un pārstrukturēšanas direktorāts jo īpaši pārskata, vai tiek izmantotas līgumiskās tiesības un, ja pasliktinās reitings un/vai līgums netiek izpildīts, vai ir veiktas korekcijas. Vajadzības gadījumā atbilstoši kredītriska vadlīnijām tiek veikti riska mazināšanas pasākumi. Arī par aizdevumiem saņemto banku garantiju termiņa beigu gadījumā tiek nodrošinātas derīgas garantijas vai cita veida savlaicīga rīcība.

3.2.3.3.   Kredītu kvalitātes analīze pa aizņēmēju veidiem

Kredītu kvalitātes analīze pa aizņēmēju veidiem

Turpmākajās tabulās ir norādīta mehānisma aizdevumu portfeļa kredītu kvalitātes analīze 2020. gada 31. decembrī un 2019. gada 31. decembrī, iedalot pēc aizdevumu klasifikācijas piemērošanas un pamatojoties uz parakstītajiem riska darījumiem (izmaksātajiem un neizmaksātajiem).

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 31.12.2020. | Augsts reitings | Standarta reitings | Min. pieņem. risks | Augsts risks | Bez reitinga (25) | Kopā | % no kopsummas |
| no A līdz B- | C | D+ | D- un zemāks |
| Aizņēmējs | Finanšu iestādes | 290 565 | 90 445 | 475 331 | 815 120 | — | 1 671 461 | 50 % |
| Uzņēmumi | 118 990 | 46 861 | 14 433 | 512 142 | 313 762 | 1 006 188 | 30 % |
| Publiskās iestādes | — | 21 866 | — | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Valstis | — | 4 865 | 3 926 | 653 548 | — | 662 339 | 19 % |
| Kopā | 409 555 | 164 037 | 493 690 | 1 980 810 | 314 819 | 3 362 911 | 100 % |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

Augsts reitings

Standarta reitings

Min. pieņem. risks

Augsts risks

Bez reitinga (25)

25

Kopā

% no kopsummas

no A līdz B-

C

D+

D- un zemāks

Aizņēmējs

Finanšu iestādes

290 565

90 445

475 331

815 120

—

1 671 461

1 671 461

50 %

50 %

Uzņēmumi

118 990

46 861

14 433

512 142

313 762

1 006 188

1 006 188

30 %

30 %

Publiskās iestādes

—

21 866

—

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Valstis

—

4 865

3 926

653 548

—

662 339

662 339

19 %

19 %

Kopā

Kopā

409 555

409 555

164 037

164 037

493 690

493 690

1 980 810

1 980 810

314 819

314 819

3 362 911

3 362 911

100 %

100 %

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 31.12.2019. | Augsts reitings | Standarta reitings | Min. pieņem. risks | Augsts risks | Bez reitinga (26) | Kopā | % no kopsummas |
| no A līdz B- | C | D+ | D- un zemāks |
| Aizņēmējs | Finanšu iestādes | 234 072 | 219 467 | 335 841 | 817 894 | — | 1 607 274 | 57 % |
| Uzņēmumi | 100 115 | 49 458 | — | 524 532 | 95 925 | 770 030 | 27 % |
| Publiskās iestādes | — | 26 908 | — | — | 1 686 | 28 594 | 1 % |
| Valstis | — | 6 285 | 4 486 | 422 057 | — | 432 828 | 15 % |
| Kopā | 334 187 | 302 118 | 340 327 | 1 764 483 | 97 611 | 2 838 726 | 100 % |

(tūkst. EUR)

31.12.2019.

Augsts reitings

Standarta reitings

Min. pieņem. risks

Augsts risks

Bez reitinga (26)

26

Kopā

% no kopsummas

no A līdz B-

C

D+

D- un zemāks

Aizņēmējs

Finanšu iestādes

234 072

219 467

335 841

817 894

—

1 607 274

1 607 274

57 %

57 %

Uzņēmumi

100 115

49 458

—

524 532

95 925

770 030

770 030

27 %

27 %

Publiskās iestādes

—

26 908

—

—

1 686

28 594

28 594

1 %

1 %

Valstis

—

6 285

4 486

422 057

—

432 828

432 828

15 %

15 %

Kopā

Kopā

334 187

334 187

302 118

302 118

340 327

340 327

1 764 483

1 764 483

97 611

97 611

2 838 726

2 838 726

100 %

100 %

3.2.3.4.   Riska koncentrācija aizdevumiem un avansiem

Riska koncentrācija aizdevumiem un avansiem

3.2.3.4.1.   
  Ģeogrāfiskā analīze

Ģeogrāfiskā analīze

Pamatojoties uz aizņēmēja valsti, mehānisma aizdevumu portfeli var analizēt pa šādiem ģeogrāfiskiem reģioniem:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Aizņēmēja valsts | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ēģipte | 319 040 | 101 316 |
| Nigērija | 236 149 | 179 499 |
| Kenija | 195 917 | 230 837 |
| Etiopija | 92 346 | 62 005 |
| Maurīcija | 76 419 | 96 014 |
| Barbadosa | 75 037 | 75 342 |
| Uganda | 61 869 | 64 882 |
| Tanzānija | 60 058 | 96 640 |
| Ruanda | 59 114 | 48 839 |
| Kongo (Demokrātiskā Republika) | 56 527 | 66 754 |
| Zambija | 42 553 | 43 036 |
| Jaunkaledonija | 41 224 | 43 980 |
| Mauritānija | 38 131 | 49 139 |
| Reģioni – ĀKK valstis | 37 497 | 14 674 |
| Kamerūna | 36 749 | 32 238 |
| Senegāla | 32 850 | 42 750 |
| Dominikānas Republika | 30 741 | 45 393 |
| Jamaika | 23 411 | 33 436 |
| Gana | 21 249 | 31 635 |
| Gvineja | 18 534 | 20 399 |
| Malāvija | 17 349 | 21 800 |
| Kaboverde | 14 952 | 17 226 |
| Angola | 14 654 | 19 269 |
| Mali | 12 918 | 4 234 |
| Mozambika | 10 775 | 12 709 |
| Togo | 10 625 | 18 022 |
| Francijas Polinēzija | 8 783 | 12 556 |
| Kaimanu Salas | 8 027 | 12 203 |
| Benina | 3 932 | 59 |
| Seišelas | 3 359 | 4 201 |
| Mikronēzija | 3 073 | 648 |
| Haiti | 2 617 | 3 345 |
| Nigēra | 2 243 | 5 399 |
| Samoa | 1 898 | 3 036 |
| Burkinafaso | 1 267 | 1 861 |
| Vanuatu | 1 200 | 1 527 |
| Palau | 358 | 768 |
| Botsvāna | — | 1 004 |
| Kopā | 1 673 445 | 1 518 675 |

(tūkst. EUR)

Aizņēmēja valsts

31.12.2020.

31.12.2019.

Ēģipte

319 040

101 316

Nigērija

236 149

179 499

Kenija

195 917

230 837

Etiopija

92 346

62 005

Maurīcija

76 419

96 014

Barbadosa

75 037

75 342

Uganda

61 869

64 882

Tanzānija

60 058

96 640

Ruanda

59 114

48 839

Kongo (Demokrātiskā Republika)

56 527

66 754

Zambija

42 553

43 036

Jaunkaledonija

41 224

43 980

Mauritānija

38 131

49 139

Reģioni – ĀKK valstis

37 497

14 674

Kamerūna

36 749

32 238

Senegāla

32 850

42 750

Dominikānas Republika

30 741

45 393

Jamaika

23 411

33 436

Gana

21 249

31 635

Gvineja

18 534

20 399

Malāvija

17 349

21 800

Kaboverde

14 952

17 226

Angola

14 654

19 269

Mali

12 918

4 234

Mozambika

10 775

12 709

Togo

10 625

18 022

Francijas Polinēzija

8 783

12 556

Kaimanu Salas

8 027

12 203

Benina

3 932

59

Seišelas

3 359

4 201

Mikronēzija

3 073

648

Haiti

2 617

3 345

Nigēra

2 243

5 399

Samoa

1 898

3 036

Burkinafaso

1 267

1 861

Vanuatu

1 200

1 527

Palau

358

768

Botsvāna

—

1 004

Kopā

Kopā

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.4.2.   

  Rūpniecības nozaru analīze

Rūpniecības nozaru analīze

Turpmāk tabulā ir analizēts mehānisma aizdevumu portfelis pa aizņēmēju rūpniecības nozarēm. Operācijas, ko sākotnēji apmaksā finanšu starpniekam pirms to apmaksas galasaņēmējam, atspoguļo pozīcijā “Augstākā izglītība un citi”.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Aizņēmēja rūpniecības nozare | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Augstākā izglītība un citi | 1 079 088 | 932 901 |
| Elektroenerģija, ogles un citi resursi | 207 940 | 226 314 |
| Pilsētu attīstība, atjaunošana un transports | 206 201 | 195 042 |
| Ķimikālijas, plastmasa un farmācija | 89 495 | 51 865 |
| Izejvielas un ieguves rūpniecība | 34 292 | 44 746 |
| Lidostas un gaisa satiksmes vadības sistēmas | 21 866 | 26 908 |
| Telesakari | 14 964 | 21 546 |
| Ražošanas līdzekļi, ilglietošanas patēriņa preces | 11 531 | 4 186 |
| Atkritumu rekuperācija | 6 063 | 6 812 |
| Pārtikas aprite | 2 005 | 8 355 |
| Kopā | 1 673 445 | 1 518 675 |

(tūkst. EUR)

Aizņēmēja rūpniecības nozare

31.12.2020.

31.12.2020.

31.12.2019.

31.12.2019.

Augstākā izglītība un citi

1 079 088

932 901

Elektroenerģija, ogles un citi resursi

207 940

226 314

Pilsētu attīstība, atjaunošana un transports

206 201

195 042

Ķimikālijas, plastmasa un farmācija

89 495

51 865

Izejvielas un ieguves rūpniecība

34 292

44 746

Lidostas un gaisa satiksmes vadības sistēmas

21 866

26 908

Telesakari

14 964

21 546

Ražošanas līdzekļi, ilglietošanas patēriņa preces

11 531

4 186

Atkritumu rekuperācija

6 063

6 812

Pārtikas aprite

2 005

8 355

Kopā

Kopā

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.5.   Kredītrisks attiecībā uz katru iekšējo riska reitingu

Kredītrisks attiecībā uz katru iekšējo riska reitingu

EIB izmanto iekšēju reitinga metodiku atbilstoši uz iekšējiem reitingiem balstītajai pieejai saskaņā ar “Bāzele III”. Lielākajai daļai mehānisma darījumu partneru ir piešķirts iekšējs reitings atbilstoši šai metodikai. Turpmākajā tabulā ir norādīts mehānisma aizdevumu portfeļa sadalījums pēc labākajiem aizņēmēja vai galvotāja iekšējiem reitingiem, ja piemērojams. Gadījumos, kad iekšējais reitings nav bijis pieejams, šai analīzei izmantots ārējais reitings.

Tabulā ir norādīti gan parakstītie riska darījumi (izmaksātie un neizmaksātie), gan svērtajā vērtībā izteikti riska darījumi, pamatojoties uz iekšēju metodiku, ko mehānisms izmanto ierobežojumu pārvaldībai.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | | 2020 |
| | Moody’s ekviv. reitings | 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | POCI | FVTPL | Kopā |
| Aizdevumi un avansi, novērtēti AC | | | | | | | |
| Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks | Aaa | — | 73 545 | — | — | — | 73 545 |
| Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks | Aa1– Aa3 | 75 048 | — | — | — | — | 75 048 |
| Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks | A1– A3 | 2 087 | — | — | — | — | 2 087 |
| Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks | Baa1– Baa3 | 54 412 | 6 087 | — | — | — | 60 499 |
| Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris | Ba1– Ba3 | 392 787 | 19 761 | — | — | — | 412 548 |
| Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks | B1– B3 | 581 607 | 193 877 | 32 032 | — | — | 807 516 |
| Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks | zem Caa1 | 70 495 | 177 919 | 1 493 | — | — | 249 907 |
| Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris | zem Caa1, bet nav izpildījis saistības | — | 5 693 | 45 000 | — | — | 50 693 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL | | — | — | — | — | 92 436 | 92 436 |
| Zaudējumu atskaitījums un FV korekcija | | -16 389 | -43 976 | -44 538 | — | -45 931 | - 150 834 |
| Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība | | 1 160 047 | 432 906 | 33 987 | — | 46 505 | 1 673 445 |
| Aizdevumu saistības | | | | | | | |
| Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks | Aa1– Aa3 | 95 067 | — | — | — | — | 95 067 |
| Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks | A1– A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks | Baa1– Baa3 | 57 282 | — | — | — | — | 57 282 |
| Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris | Ba1– Ba3 | 152 264 | — | — | — | — | 152 264 |
| Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks | B1– B3 | 675 365 | 8 964 | — | — | — | 684 329 |
| Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks | zem Caa1 | 72 500 | 110 331 | — | — | — | 182 831 |
| Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris | zem Caa1, bet nav izpildījis saistības | — | — | 38 497 | — | — | 38 497 |
| Nav iekšējā reitinga (27) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL | | — | — | — | — | 268 314 | 268 314 |
| Zaudējumu atskaitījums un FV korekcija | | -6 817 | -26 335 | — | — | — | -33 152 |
| Aizdevumu saistību uzskaites vērtība | | 1 262 330 | 120 325 | 38 497 | — | 268 314 | 1 689 466 |

(tūkst. EUR)

2020

Moody’s ekviv. reitings

Moody’s

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

POCI

POCI

FVTPL

FVTPL

Kopā

Aizdevumi un avansi, novērtēti AC

Aizdevumi un avansi, novērtēti AC

Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks

Aaa

—

73 545

—

—

—

73 545

73 545

Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks

Aa1– Aa3

75 048

—

—

—

—

75 048

75 048

Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks

A1– A3

2 087

—

—

—

—

2 087

2 087

Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks

Baa1– Baa3

54 412

6 087

—

—

—

60 499

60 499

Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris

Ba1– Ba3

392 787

19 761

—

—

—

412 548

412 548

Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks

B1– B3

581 607

193 877

32 032

—

—

807 516

807 516

Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks

zem Caa1

70 495

177 919

1 493

—

—

249 907

249 907

Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris

zem Caa1, bet nav izpildījis saistības

—

5 693

45 000

—

—

50 693

50 693

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

—

—

92 436

92 436

92 436

92 436

Zaudējumu atskaitījums un FV korekcija

Zaudējumu atskaitījums un FV

-16 389

-16 389

-43 976

-43 976

-44 538

-44 538

—

-45 931

-45 931

- 150 834

- 150 834

Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība

Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība

1 160 047

1 160 047

432 906

432 906

33 987

33 987

—

46 505

46 505

1 673 445

1 673 445

Aizdevumu saistības

Aizdevumu saistības

Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks

Aaa

—

—

—

—

—

—

Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks

Aa1– Aa3

95 067

—

—

—

—

95 067

95 067

Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks

A1– A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks

Baa1– Baa3

57 282

—

—

—

—

57 282

57 282

Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris

Ba1– Ba3

152 264

—

—

—

—

152 264

152 264

Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks

B1– B3

675 365

8 964

—

—

—

684 329

684 329

Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks

zem Caa1

72 500

110 331

—

—

—

182 831

182 831

Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris

zem Caa1, bet nav izpildījis saistības

—

—

38 497

—

—

38 497

38 497

Nav iekšējā reitinga (27)

27

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

—

—

268 314

268 314

268 314

268 314

Zaudējumu atskaitījums un FV korekcija

Zaudējumu atskaitījums un FV

-6 817

-6 817

-26 335

-26 335

—

—

—

-33 152

-33 152

Aizdevumu saistību uzskaites vērtība

Aizdevumu saistību uzskaites vērtība

1 262 330

1 262 330

120 325

120 325

38 497

38 497

—

268 314

268 314

1 689 466

1 689 466

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | | 2019 |
| | Moody’s ekviv. reitings | 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | POCI | FVTPL | Kopā |
| Aizdevumi un avansi, novērtēti AC | | | | | | | |
| Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks | Aaa | — | 82 211 | — | — | — | 82 211 |
| Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks | Aa1– Aa3 | 75 352 | — | — | — | — | 75 352 |
| Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks | A1– A3 | 5 399 | — | — | — | — | 5 399 |
| Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks | Baa1– Baa3 | 60 385 | 16 449 | — | — | — | 76 834 |
| Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris | Ba1– Ba3 | 192 201 | 6 199 | — | — | — | 198 400 |
| Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks | B1– B3 | 708 162 | 159 858 | — | — | — | 868 020 |
| Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks | zem Caa1 | 79 411 | 145 176 | — | — | — | 224 587 |
| Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris | zem Caa1, bet nav izpildījis saistības | — | — | 136 749 | — | — | 136 749 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL | | — | — | — | — | 37 366 | 37 366 |
| Zaudējumu atskaitījums un FV korekcija | | -17 191 | -38 509 | - 114 307 | — | -16 236 | - 186 243 |
| Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība | | 1 103 719 | 371 384 | 22 442 | — | 21 130 | 1 518 675 |
| Aizdevumu saistības | | | | | | | |
| Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks | Aa1– Aa3 | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks | A1– A3 | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks | Baa1– Baa3 | 61 461 | — | — | — | — | 61 461 |
| Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris | Ba1– Ba3 | 323 080 | — | — | — | — | 323 080 |
| Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks | B1– B3 | 405 773 | 126 076 | — | — | — | 531 849 |
| Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks | zem Caa1 | 14 883 | 104 328 | — | — | — | 119 211 |
| Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris | zem Caa1, bet nav izpildījis saistības | — | — | 51 377 | — | — | 51 377 |
| Nav iekšējā reitinga (28) | | 79 669 | — | — | — | — | 79 669 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL | | — | — | — | — | 76 581 | 76 581 |
| Zaudējumu atskaitījums un FV korekcija | | -3 943 | -33 326 | — | — | — | -37 269 |
| Aizdevumu saistību uzskaites vērtība | | 995 015 | 197 078 | 51 377 | — | 76 581 | 1 320 051 |

(tūkst. EUR)

2019

Moody’s ekviv. reitings

Moody’s

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

POCI

POCI

FVTPL

FVTPL

Kopā

Aizdevumi un avansi, novērtēti AC

Aizdevumi un avansi, novērtēti AC

Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks

Aaa

—

82 211

—

—

—

82 211

82 211

Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks

Aa1– Aa3

75 352

—

—

—

—

75 352

75 352

Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks

A1– A3

5 399

—

—

—

—

5 399

5 399

Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks

Baa1– Baa3

60 385

16 449

—

—

—

76 834

76 834

Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris

Ba1– Ba3

192 201

6 199

—

—

—

198 400

198 400

Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks

B1– B3

708 162

159 858

—

—

—

868 020

868 020

Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks

zem Caa1

79 411

145 176

—

—

—

224 587

224 587

Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris

zem Caa1, bet nav izpildījis saistības

—

—

136 749

—

—

136 749

136 749

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

—

—

37 366

37 366

37 366

37 366

Zaudējumu atskaitījums un FV korekcija

Zaudējumu atskaitījums un FV

-17 191

-17 191

-38 509

-38 509

- 114 307

- 114 307

—

—

-16 236

-16 236

- 186 243

- 186 243

Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība

Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība

1 103 719

1 103 719

371 384

371 384

22 442

22 442

—

—

21 130

21 130

1 518 675

1 518 675

Aizdevumu saistības

Aizdevumu saistības

Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks

Aa1– Aa3

102 092

—

—

—

—

102 092

102 092

Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks

A1– A3

12 000

—

—

—

—

12 000

12 000

Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks

Baa1– Baa3

61 461

—

—

—

—

61 461

61 461

Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris

Ba1– Ba3

323 080

—

—

—

—

323 080

323 080

Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks

B1– B3

405 773

126 076

—

—

—

531 849

531 849

Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks

zem Caa1

14 883

104 328

—

—

—

119 211

119 211

Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris

zem Caa1, bet nav izpildījis saistības

—

—

51 377

—

—

51 377

51 377

Nav iekšējā reitinga (28)

28

79 669

—

—

—

—

79 669

79 669

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

—

—

—

—

76 581

76 581

76 581

76 581

Zaudējumu atskaitījums un FV korekcija

Zaudējumu atskaitījums un FV

-3 943

-3 943

-33 326

-33 326

—

—

—

-37 269

-37 269

Aizdevumu saistību uzskaites vērtība

Aizdevumu saistību uzskaites vērtība

995 015

995 015

197 078

197 078

51 377

51 377

—

76 581

76 581

1 320 051

1 320 051

EIB pastāvīgi uzrauga notikumus, kas ietekmē tās aizņēmējus un galvotājus, jo īpaši bankas. Jo īpaši EIB katrā individuālā gadījumā novērtē savas līgumiskās tiesības reitinga pasliktināšanās gadījumā un pieprasa veikt riska mazināšanas pasākumus. Tā arī cieši uzrauga par saviem aizdevumiem saņemto bankas garantiju atjaunošanu, lai nodrošinātu, ka tās tiek aizstātas vai ka vajadzības gadījumā tiek savlaicīgi veiktas citas darbības.

3.2.3.6.   Aizdevumu maksājumu kavējumi un vērtības samazināšanās

Aizdevumu maksājumu kavējumi un vērtības samazināšanās

Maksājumu kavējumi tiek identificēti, uzraudzīti un paziņoti saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Bankas dokumentā “Finanšu uzraudzības vadlīnijas un procedūras”. Šīs procedūras atbilst banku paraugpraksei, un tās piemēro visiem EIB pārvaldītajiem aizdevumiem.

Uzraudzības process ir strukturēts tā, lai nodrošinātu, ka i) iespējami maksājumu kavējumi tiek konstatēti un par tiem paziņo atbildīgajiem dienestiem bez liekas kavēšanās; ii) informācija par kritiskiem gadījumiem ātri nonāk attiecīgajā darbības vai lēmumpieņemšanas līmenī; iii) mehānisma vadībai tiek regulāri ziņots par vispārējo statusu.

Maksājumu kavējumus un vērtības samazinājumus aizdevumiem un avansa maksājumiem var analizēt šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Aizdevumi un avansi | Aizdevumi un avansi |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Uzskaites vērtība | 1 673 445 | 1 518 675 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | | |
| Bruto summa | 45 000 | 136 749 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums | -44 538 | - 114 307 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu: uzskaites vērtība | 462 | 22 442 |
| Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies | | |
| Termiņš kavēts | | |
| 0–30 dienas | 2 008 | 61 |
| 30–60 dienas | — | 924 |
| 60–90 dienas | — | — |
| 90–180 dienas | 174 | 135 |
| vairāk nekā 180 dienas | — | 26 |
| Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazināta: uzskaites vērtība | 2 182 | 1 146 |
| Termiņš nav kavēts un kredītvērtība nav samazināta: uzskaites vērtība | 1 670 801 | 1 495 087 |
| Aizdevumu un avansu kopējā uzskaites vērtība | 1 673 445 | 1 518 675 |

(tūkst. EUR)

Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

31.12.2020.

31.12.2019.

Uzskaites vērtība

Uzskaites vērtība

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Bruto summa

45 000

136 749

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums

-44 538

- 114 307

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu: uzskaites vērtība

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu: uzskaites vērtība

462

462

22 442

22 442

Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies

Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies

Termiņš kavēts

Termiņš kavēts

0–30 dienas

2 008

61

30–60 dienas

—

924

60–90 dienas

—

—

90–180 dienas

174

135

vairāk nekā 180 dienas

—

26

Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazināta: uzskaites vērtība

Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazināta: uzskaites vērtība

2 182

2 182

1 146

1 146

Termiņš nav kavēts un kredītvērtība nav samazināta: uzskaites vērtība

Termiņš nav kavēts un kredītvērtība nav samazināta: uzskaites vērtība

1 670 801

1 670 801

1 495 087

1 495 087

Aizdevumu un avansu kopējā uzskaites vērtība

Aizdevumu un avansu kopējā uzskaites vērtība

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.7.   PKZ jutīgums pret nākotnes ekonomiskajiem nosacījumiem (tūkst. EUR)

PKZ jutīgums pret nākotnes ekonomiskajiem nosacījumiem (tūkst. EUR)

PKZ ir jutīgi pret atzinumiem un pieņēmumiem, kas izdarīti attiecībā uz nākotnes scenārijiem. EIB veic jutīguma analīzi par PKZ, kas atzīti tās aktīvu būtiskajās klasēs.

Nākotnes ekonomisko apstākļu prognozes (ko veic, izmantojot makroekonomiskos scenārijus) izmanto kā ievaddatus prognozēšanas modelī, kas aprēķina riska parametrus, kurus izmanto kā ievaddatus zaudējumu atskaitījumu aprēķinā.

Scenāriji ir iegūtais satricinājumiem pakļautais IKP, kas ir kas ir ekonomiskās aktivitātes galvenais rādītājs. Reālā IKP satricinājumi tiek kalibrēti, lai replicētu attiecīgā mainīgā rādītāja līdzšinējo nepastāvību. Turklāt attiecīgā gadījumā izmanto eksperta atzinumu, lai precizētu IKT satricinājumu apjomu un pastāvīgumu. Rezultātā satricinājumi tiek noteikti kopā ar samazinājuma funkciju, lai noteiktu satricinājumu ietekmi laika gaitā. Tiek noteiktas ar katru scenāriju saistītās varbūtības, kas atspoguļo tirgus (svārstīguma) rādītājus un iekšēji izstrādātus rādītājus/indeksus, ko konsekventi izmanto laika gaitā, lai noskaidrotu nenoteiktību. Pozitīvā satricinājuma un negatīvā satricinājuma svērums ir atkarīgs no risku samērīguma ekonomikā; iepriekš ceturkšņa prognozēm tika piemērots vidējais negatīvais satricinājums un vidējais pozitīvais satricinājums attiecīgi -20 533 EUR (2019. gadā – - 2 670 EUR) un 17 658 EUR (2019. gadā – 2 396 EUR).

Šajā tabulā ir norādīts zaudējumu atskaitījumi aizdevumiem un avansa maksājumiem 1. un 2. posmā. Katram nākotnes scenārijam (piemēram, pamatscenārijam, pozitīvajam scenārijam un negatīvajam scenārijam) tika piemērots 100 % svērums tā vietā, lai piemērotu scenāriju varbūtības svērumus visiem trim scenārijiem.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| Pozitīvais | Pamatscenārijs | Negatīvais |
| Bruto riska darījums | 3 063 652 | 3 063 652 | 3 063 652 |
| Zaudējumu atskaitījums | 70 645 | 88 303 | 108 836 |

(tūkst. EUR)

2020

Pozitīvais

Pamatscenārijs

Negatīvais

Bruto riska darījums

3 063 652

3 063 652

3 063 652

Zaudējumu atskaitījums

70 645

88 303

108 836

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| Pozitīvais | Pamatscenārijs | Negatīvais |
| Bruto riska darījums | 2 748 523 | 2 748 523 | 2 748 523 |
| Zaudējumu atskaitījums | 89 255 | 91 651 | 94 321 |

(tūkst. EUR)

2019

Pozitīvais

Pamatscenārijs

Negatīvais

Bruto riska darījums

2 748 523

2 748 523

2 748 523

Zaudējumu atskaitījums

89 255

91 651

94 321

3.2.3.8.   Aizdevumu pārskatīšana

Aizdevumu pārskatīšana

EIB par pārskatītiem aizdevumiem uzskata aizdevumus (t. i., aizdevumi, parāda vērtspapīri un aizdevumu saistības), attiecībā uz kuriem pārskatīšanas pasākumi ir pagarināti. Pārskatīšanas pasākumi ir “koncesijas”, ko EIB izlemj veikt attiecībā uz parādnieku, kuru viņa finansiālo grūtību dēļ uzskata par nespējīgu izpildīt līgumiskos parāda apkalpošanas noteikumus un nosacījumus, lai parādnieks varētu apkalpot parādu vai pilnībā vai daļēji refinansēt līgumu. Riska darījumus uzskata par pārskatītiem, ja ir veikta koncesija, neatkarīgi no tā, vai jebkādai summai ir nokavēts termiņš un vai riska darījums ir klasificēts kā tāds, kurā netiek pildītas saistības. Riska darījumus neuzskata par pārskatītiem, ja parādniekam nav finansiālu grūtību.

Normālā uzņēmējdarbības norisē attiecīgo aizdevumu AK pasliktinātos, aizdevumi tiktu iekļauti kontrolsarakstā pirms pārskatīšanas un finanšu instruments tiktu pārvietots no 1. posma uz 2. posmu trīs posmu modelī vērtības samazinājumam. Pēc pārskatīšanas EIB turpinātu cieši uzraudzīt šos aizdevumus un finanšu instruments būtu ar samazinātu kredītvērtību un tiktu pārvietots uz 3. posmu. Ja vēlāk aizdevuma AK būtiski uzlabotos, aizdevums tiktu izņemts no kontrolsaraksta atbilstoši EIB procedūrām.

Reaģējot uz Covid-19 pandēmijas ekonomiskajām sekām, banka ir nolēmusi konkrētos apstākļos saviem klientiem darīt pieejamus vairākus atbalsta pasākumus, kuri cita starpā ietver i) finanšu noteikumu un citu pamatklauzulu pagaidu atvieglošanu (tostarp atbrīvojumi), ii) naudas plūsmu pārprofilēšanu, nosakot jaunus atmaksas grafikus vai atmaksas saistību pagaidu apturēšanu, un iii) dažus citus papildinošus atbalsta pasākumus, piemēram, jaunu līgumu parakstīšanu, aizdevumu izmaksas paātrināšanu un aizņēmējiem aizdoto summu palielināšanu. Banka novērtē šādu pasākumu pieprasījumus katrā individuālā gadījumā īpašu nosacījumu robežās. Šos pasākumus ir paredzēts paplašināt, tos attiecinot arī uz klientiem, kurus īslaicīgi skārušas Covid-19 pandēmijas ekonomiskās sekas, bet kuriem nav strukturālu finansiālu grūtību vai maksātspējas problēmu un kurus šādu pasākumu piešķiršanas brīdī uzskata par tādiem, kas turpina darbību. Ja novērtējuma rezultātā klients neatbilst šīm prasībām vai mehānisms identificē riskus klienta komercdarbības modeļa ilgtermiņa ilgtspējai, tas apsver jebkādus citus atbilstošus pasākumus un nepieciešamības gadījumā ievēro EIB standarta pārstrukturēšanas procesus.

Pārskatīšanas pasākumi un prakse, ko EIB īsteno pārskata periodā, cita starpā ietver termiņu pagarinājumu, tikai kapitāla maksājumu atlikšanu, kapitāla un procentu maksājumu atlikšanu, būtisku finanšu noteikumu pārkāpumu un kavēto maksājumu kapitalizāciju.

Operācijas, kam tiek piemēroti pārskatīšanas pasākumi, norādītas turpmāk tabulā.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ieņēmumus nesoši | Ieņēmumus nenesoši | Ieņēmumus nesoši | Ieņēmumus nenesoši |
| Pārskatīšanas praksei pakļauto līgumu skaits | 12 | 14 | 19 | 9 |
| Uzskaites vērtības (iesk. procentus un maksājumu kavējumus) | 169 274 | 58 748 | 182 619 | 62 915 |
| PKZ atskaitījums atzīts | 19 311 | 28 934 | 7 916 | 57 321 |
| Procentu ienākumi no pārskatītiem līgumiem | 7 729 | 5 099 | 8 130 | 854 |
| Norakstītie riska darījumi / riska darījumi, kam pārtraukta atzīšana (pēc operācijas izbeigšanas/pārdošanas) | — | 49 472 | — | 280 |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Ieņēmumus nesoši

Ieņēmumus nenesoši

Ieņēmumus nesoši

Ieņēmumus nenesoši

Pārskatīšanas praksei pakļauto līgumu skaits

12

14

19

9

Uzskaites vērtības (iesk. procentus un maksājumu kavējumus)

169 274

58 748

182 619

62 915

PKZ atskaitījums atzīts

19 311

28 934

7 916

57 321

Procentu ienākumi no pārskatītiem līgumiem

7 729

5 099

8 130

854

Norakstītie riska darījumi / riska darījumi, kam pārtraukta atzīšana (pēc operācijas izbeigšanas/pārdošanas)

—

49 472

—

280

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Pārskatīšanas pasākumi |
| | 31.12.2019. | Termiņu pagarinājums | Atlikts kapitāla un procentu maksājums | Būtisku finanšu noteikumu pārkāpums | Citi | Līgumiska atmaksa, izbeigšana un/vai norakstīšana (29) | 31.12.2020. |
| Finanšu iestādes | 51 468 | -1 995 | 11 989 | 43 746 | — | -14 683 | 90 525 |
| Uzņēmumi | 194 066 | -1 074 | — | -3 515 | — | -51 980 | 137 497 |
| Kopā | 245 534 | -3 069 | 11 989 | 40 231 | — | -66 663 | 228 022 |

(tūkst. EUR)

Pārskatīšanas pasākumi

31.12.2019.

Termiņu pagarinājums

Atlikts kapitāla un procentu maksājums

Būtisku finanšu noteikumu pārkāpums

Citi

Līgumiska atmaksa, izbeigšana un/vai norakstīšana (29)

29

31.12.2020.

Finanšu iestādes

51 468

-1 995

11 989

43 746

—

-14 683

90 525

Uzņēmumi

194 066

-1 074

—

-3 515

—

-51 980

137 497

Kopā

Kopā

245 534

245 534

-3 069

-3 069

11 989

11 989

40 231

40 231

—

—

-66 663

-66 663

228 022

228 022

3.2.4.   Naudas un naudas ekvivalentu kredītrisks

Naudas un naudas ekvivalentu kredītrisks

Pieejamie līdzekļi ir ieguldīti saskaņā ar mehānisma līgumos noteikto izmaksas saistību grafiku. 2020. gada 31. decembrī un 2019. gada 31. decembrī ieguldījumi bija veikti bankas noguldījumos, noguldījumu sertifikātos un komerciālos vērtspapīros.

Licencētu subjektu reitingi ir līdzīgi īstermiņa un ilgtermiņa reitingiem, kas ir nepieciešami EIB pašu kases aktīvu operācijām. Ja vairākas kredītreitinga aģentūras ir piešķīrušas dažādus reitingus, piemēro zemāko reitingu. Maksimālā atļautā summa katrai licencētai bankai pašlaik ir 50 000 000 EUR (piecdesmit miljoni euro). Izņēmuma noteikumi tiek piemēroti bankai Societe Generale, kurā ir mehānisma operatīvie naudas konti. Societe Generale īstermiņa kredītlimits 2020. gada 31. decembrī un 2019. gada 31. decembrī ir 110 000 000 EUR (simt desmit miljoni euro). Šis paaugstinātais limits tiek piemērots naudas summām, kuras tiek turētas operatīvajos naudas kontos, un šī darījumu partnera emitētajiem un kases aktīvu portfelī turētajiem instrumentiem.

Societe Generale

Visi ieguldījumi veikti licencētos subjektos, maksimālais termiņš ir trīs mēneši no valutēšanas dienas. Par visiem kredītriska ierobežojumu pārkāpumiem ir informēti pilnvaras devēji. 2020. gada 31. decembrī un 2019. gada 31. decembrī visiem termiņnoguldījumiem, komerciāliem vērtspapīriem un naudai kasē, kas turēta mehānisma kases aktīvu portfelī, minimālais reitings bija vismaz “P-2” (Moody’s ekvivalents) norēķinu dienā.

Moody’s

Šajā tabulā atainota situācija saistībā ar naudu un naudas ekvivalentiem, tostarp uzkrātajiem procentiem. (tūkst. EUR)

| Minimālais īstermiņa reitings | Minimālais ilgtermiņa reitings | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody's reitings) | (Moody's reitings) |
| P-1 | Aaa | 49 988 | 5 % | 98 945 | 12 % |
| P-1 | Aa2 | 25 022 | 3 % | 67 799 | 8 % |
| P-1 | Aa3 | 130 024 | 14 % | 89 983 | 11 % |
| P-1 | A1 | 99 969 | 11 % | 213 914 | 26 % |
| P-1 | A2 | 119 972 | 13 % | 212 199 | 25 % |
| P-1 | A3 | 498 965 | 54 % | 104 944 | 12 % |
| P-2 | A3 | — | — | 49 993 | 6 % |
| Kopā | 923 940 | 100 % | 837 777 | 100 % |

Minimālais īstermiņa reitings

Minimālais ilgtermiņa reitings

31.12.2020.

31.12.2019.

(Moody's reitings)

Moody's

(Moody's reitings)

Moody's

P-1

Aaa

49 988

5 %

98 945

12 %

P-1

Aa2

25 022

3 %

67 799

8 %

P-1

Aa3

130 024

14 %

89 983

11 %

P-1

A1

99 969

11 %

213 914

26 %

P-1

A2

119 972

13 %

212 199

25 %

P-1

A3

498 965

54 %

104 944

12 %

P-2

A3

—

—

49 993

6 %

Kopā

Kopā

923 940

923 940

100 %

100 %

837 777

837 777

100 %

100 %

3.2.5.   Atvasināto instrumentu kredītrisks

Atvasināto instrumentu kredītrisks

3.2.5.1.   Atvasināto instrumentu kredītriska politika

Atvasināto instrumentu kredītriska politika

Atvasināto instrumentu kredītrisku veido zaudējumi, kas varētu rasties darījumu partnerim, ja otrs darījumu partneris nebūtu spējīgs pildīt līgumsaistības. Ar atvasinātajiem instrumentiem saistītais kredītrisks svārstās atkarībā no vairākiem faktoriem (tādiem kā procentu likmes un valūtas kursi) un parasti atbilst tikai nelielai daļai no to nosacītās vērtības.

Mehānismam normāli darbojoties, tas var slēgt mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu atsevišķu aizdevumu operāciju risku, vai biržā netirgotus valūtas nākotnes līgumus, lai ierobežotu to valūtas pozīciju risku, kuras denominētas aktīvi tirgotās valūtās, kas nav euro. Visus mijmaiņas darījumus EIB veic ar ārējiem darījumu partneriem. Mijmaiņas darījumus regulē EIB un tās ārējo darījumu partneru parakstītie mijmaiņas pamatlīgumi un kredīta atbalsta pielikumi.

3.2.5.2.   Atvasināto instrumentu kredītriska novērtējums

Atvasināto instrumentu kredītriska novērtējums

Visus mijmaiņas darījumus, ko EIB veic saistībā ar mehānismu, regulē tā pati līgumiskā sistēma un metodes, kuru piemēro atvasinātajiem instrumentiem, ko EIB izmanto savām vajadzībām. Jo īpaši atļautos darījumu partnerus EIB nosaka, pamatojoties uz tiem pašiem nosacījumiem par atļautajiem partneriem, ko tā vispārīgi piemēro mijmaiņas darījumiem.

EIB mijmaiņas un atvasināto instrumentu darījumu kredītrisku novērtē, ziņošanai un ierobežojumu uzraudzībai izmantojot neto tirgus riska (Net Market Exposure – “NME”) un iespējamo nākotnes risku (Potential Future Exposure – “PFE”) pieeju. NME un PFE pilnībā attiecas arī uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar ieguldījumu mehānismu.

Net Market Exposure

NME

Potential Future Exposure

PFE

NME

PFE

Mehānisms slēdz ārvalstu valūtas īstermiņa mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu valūtas risku aizdevumu izmaksai valūtās, kas nav euro. Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu maksimālais termiņš ir trīs mēneši, un tas tiek regulāri pagarināts. Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu nosacītā summa 2020. gada 31. decembrī bija 1,480 miljardi EUR, savukārt 2019. gada 31. decembrī tā bija 1,545 miljardi EUR. Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu patiesā vērtība 2020. gada 31. decembrī bija 33,6 miljoni EUR, savukārt 2019. gada 31. decembrī – 14,1 miljons EUR.

Mehānisms slēdz procentu likmju mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu procentu likmju risku aizdevumu maksājumiem. 2020. gada 31. decembrī bija divi nenoslēgti procentu likmju mijmaiņas darījumi ar nosacīto summu 17,7 miljoni EUR (2019. gadā – 24,2 miljoni EUR) un ar patieso vērtību -0,6 miljoni EUR (2019. gadā – -0,1 miljons EUR).

3.2.6.   Kases finanšu aktīvu kredītrisks

Kases finanšu aktīvu kredītrisks

Turpmākajā tabulā ir atspoguļots stāvoklis, kāds ir kases portfelim, kurš sastāv vienīgi no komerciāliem vērtspapīriem, ko emitējušas reģionālas struktūras, bankas un nebanku subjekti, ar atlikušo termiņu līdz trīs mēnešiem. ES dalībvalstis, to aģentūras, bankas un nebanku subjekti ir atbilstīgi emitenti. Maksimālā atļautā summa katram licencētam emitentam ir 50 000 000 EUR (piecdesmit miljoni euro). Ieguldījumi vidēja termiņa un ilgtermiņa obligācijās arī būtu pieļaujami, ja ir ievērotas ieguldījumu vadlīnijas un atkarībā no likviditātes prasībām.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Minimālais īstermiņa reitings | Minimālais ilgtermiņa reitings | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| (Moody's reitings) | (Moody's reitings) |
| P-1 | Aa1 | 50 006 | 14 % | 50 046 | 15 % |
| P-1 | Aa2 | 50 040 | 14 % | 19 997 | 6 % |
| P-1 | Aa3 | 50 016 | 14 % | 11.. 50 025 | 12.. 15 % |
| P-1 | Aaa | 51 705 | 15 % | — | 0 % |
| P-1 | A1 | — | 0 % | 55 050 | 17 % |
| P-1 | A2 | 50 058 | 15 % | — | 0 % |
| P-2 | A3 | — | 0 % | 85 027 | 26 % |
| P-2 | Baa1 | 50 035 | 14 % | 30 433 | 9 % |
| P-2 | Baa3 | 50 013 | 14 % | 40 009 | 12 % |
| Kopā | 351 873 | 100 % | 330 587 | 100 % |

(tūkst. EUR)

Minimālais īstermiņa reitings

Minimālais ilgtermiņa reitings

31.12.2020.

31.12.2019.

(Moody's reitings)

Moody's

(Moody's reitings)

Moody's

P-1

Aa1

50 006

14 %

50 046

15 %

P-1

Aa2

50 040

14 %

19 997

6 %

P-1

Aa3

50 016

14 %

11.. 50 025

12.. 15 %

P-1

Aaa

51 705

15 %

—

0 %

P-1

A1

—

0 %

55 050

17 %

P-1

A2

50 058

15 %

—

0 %

P-2

A3

—

0 %

85 027

26 %

P-2

Baa1

50 035

14 %

30 433

9 %

P-2

Baa3

50 013

14 %

40 009

12 %

Kopā

Kopā

351 873

351 873

100 %

100 %

330 587

330 587

100 %

100 %

3.3.   
  Likviditātes risks

Likviditātes risks

Likviditātes risks ir subjekta spēja finansēt aktīvu palielinājumu un pildīt saistības, kurām ir pienācis termiņš, neciešot pārāk lielus zaudējumus. To var iedalīt finansējuma likviditātes riskā un tirgus likviditātes riskā. Finansējuma likviditātes risks ir risks, ka subjekts nevarēs efektīvi nodrošināt plānotās un neplānotās kārtējās un turpmākās naudas plūsmas vajadzības, neietekmējot ikdienas darbību vai finansiālo stāvokli. Tirgus likviditātes risks ir risks, ka subjekts nevarēs vienkārši kompensēt vai likvidēt pozīciju par tirgus cenu nepietiekama tirgus dziļuma vai tirgus traucējumu dēļ.

3.3.1.   Likviditātes riska pārvaldība

Likviditātes riska pārvaldība

Mehānisms tiek galvenokārt finansēts, izmantojot dalībvalstu gada iemaksas, kā arī atmaksājumus no mehānisma darbībām. Mehānisms galvenokārt pārvalda savu finansējuma likviditātes risku, plānojot savas neto likviditātes vajadzības un nepieciešamās dalībvalstu gada iemaksas.

Lai aprēķinātu dalībvalstu gada iemaksas, tiek analizēta pašreizējā un plānotā portfeļa izmaksas kārtība, un to uzrauga gada laikā. Lai pielāgotu gada likviditātes vajadzības, tiek ņemti vērā īpaši notikumi, tādi kā priekšlaicīgi atmaksājumi, akciju pārdošana vai saistību neizpildes gadījumi.

Lai vēl vairāk mazinātu likviditātes risku, mehānisms uztur likviditātes rezervi, kas ir pietiekama, lai segtu plānoto naudas izmaksu (ko periodiski paziņo EIB Aizdevumu departaments) jebkurā konkrētā dienā. Līdzekļi tiek ieguldīti naudas un obligāciju tirgos starpbanku depozītu un citu īstermiņa finanšu instrumentu veidā, ievērojot mehānisma naudas izmaksas saistības. Mehānisma likvīdos aktīvus pārvalda bankas Kases departaments, lai nodrošinātu pienācīgu likviditāti, kas ļautu mehānismam pildīt saistības.

Saskaņā ar pienākumu sadales principu starp bankas Darījumu un Noformējuma nodaļām par norēķinu operācijām, kas saistītas ar minēto aktīvu ieguldījumiem, atbild EIB Operāciju plānošanas un norēķinu departaments. Turklāt par kases aktīvu ieguldījumu darījumu partneru un ierobežojumu apstiprināšanu, kā arī šo ierobežojumu uzraudzību ir atbildīgs bankas Riska pārvaldības direktorāts.

3.3.2.   Likviditātes riska izvērtēšana

Likviditātes riska izvērtēšana

Šīs iedaļas tabulās ir izvērtētas mehānisma finanšu saistības pēc termiņa, ko definē kā atlikušo periodu starp bilances datumu un līgumā noteikto termiņu (vadoties pēc nediskontētajām naudas plūsmām).

Mehānismam ir tādas neatvasinātās finanšu saistības kā neizmaksātas kredītu daļas atbilstīgi noslēgtajiem aizdevumu līgumiem, neizmaksātas parakstīta kapitāla daļas atbilstīgi noslēgtajiem parakstīšanas/ieguldījumu līgumiem, piešķirtas aizdevumu garantijas, saistošas procentu likmes subsīdijas un TP.

Ieguldījumu mehānisma aizdevumiem ir noteikts izmaksas termiņš. Tomēr izmaksu veic tādā laikā un apjomā, kas atbilst pamatā esošo ieguldījumu projektu gaitai. Turklāt IM aizdevumi ir darījumi, kuru darbības vide ir salīdzinoši mainīga, jo to izmaksas laika grafiks nav precīzi definēts.

Kapitāla ieguldījumi tiek veikti, tiklīdz kapitāla fondu pārvaldnieki izsniedz derīgus kapitāla pieprasījumus, kuri atbilst attiecīgo ieguldījumu darbību gaitai. Izmantošanas termiņš parasti ir trīs gadi, un tas tiek bieži pagarināts par vienu vai diviem gadiem. Dažos gadījumos, ja fondu veidojošie ieguldījumi vēl nav pilnībā pieejami (par iemeslu dažreiz var būt fonda likviditātes nepietiekamība) un tādēļ nav iespējams izpildīt izmaksas saistības attiecībā uz maksu vai citiem izdevumiem, izmaksu saistības saglabājas līdz izmantošanas termiņa beigām.

Garantijas nav saistītas ar konkrētām izmaksu saistībām, izņemot gadījumus, kad garantijas izmaksu pieprasa. Garantiju atlikuma vērtība tiek samazināta atbilstoši garantēto aizdevumu atmaksas grafikam.

Saistošo procentu likmes subsīdiju izejošās naudas plūsmas rodas saistībā ar subsidētiem aizdevumiem, ko finansē no bankas pašu resursiem. Tādēļ pārskatā iekļautās izejošās plūsmas attēlo tikai tādas saistības, kas saistītas ar minētajiem aizdevumiem, nevis saistošo neizmaksāto procentu likmes subsīdiju kopsummu. Tāpat kā aizdevumu gadījumā, to izmaksas laika grafiks nav precīzi definēts.

Saistošo tehniskās palīdzības “nominālo izejošo plūsmu kopsumma” tabulā “Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums” ir neizmaksāto finansējuma daļu kopsumma atbilstoši noslēgtajiem TP līgumiem. Izmaksas laika grafiks nav precīzi definēts. Izejošās naudas plūsmas, kas atspoguļotas laika intervālā “3 mēneši vai mazāk”, ir nesamaksāto rēķinu, kas saņemti līdz pārskata datumam, summa.

Neatvasinātās finanšu saistības, kurām nav noteikta līgumiskā termiņa, klasificē kategorijā “Nenoteikts termiņš”. Saistības, par kurām pārskata datumā ir ierakstīts naudas izmaksas pieprasījums, klasificē attiecīgajā laika intervālā.

Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījumā attēlotas līgumiskās nediskontētās mijmaiņas darījumu bruto naudas plūsmas, tajā skaitā starpvalūtu mijmaiņa (CCS), starpvalūtu procentu likmju mijmaiņa (CCIRS), īstermiņa valūtas mijmaiņa un īstermiņa procentu likmju mijmaiņa.

CCS

CCIRS

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums | 3 mēneši vai mazāk | Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu | No vairāk nekā 1 gada līdz 5 gadiem | Vairāk nekā 5 gadi | Nenoteikts termiņš | Bruto nominālā izejošā plūsma |
| 31.12.2020. |
| Saistošu, bet vēl neizmaksātu aizdevumu izejošās plūsmas | 199 006 | — | — | — | 1 523 612 | 1 722 618 |
| Saistošo ieguldījumu fondu un parakstīto akciju izejošās plūsmas | 1 043 | — | — | — | 377 303 | 378 347 |
| Citas saistības (parakstītas, bet neizdotas garantijas, izdotas garantijas) | — | — | — | — | 1 553 246 | 1 553 246 |
| Saistošo procentu likmes subsīdiju izejošās plūsmas | 18 494 | — | — | — | 356 391 | 374 885 |
| Saistošās TP izejošās plūsmas | 2 504 | — | — | — | 43 029 | 45 533 |
| Kopā | 221 047 | — | — | — | 3 853 581 | 4 074 629 |

(tūkst. EUR)

Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums

3 mēneši vai mazāk

Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu

No vairāk nekā 1 gada līdz 5 gadiem

Vairāk nekā 5 gadi

Nenoteikts termiņš

Bruto nominālā izejošā plūsma

31.12.2020.

31.12.2020.

Saistošu, bet vēl neizmaksātu aizdevumu izejošās plūsmas

199 006

—

—

—

1 523 612

1 722 618

Saistošo ieguldījumu fondu un parakstīto akciju izejošās plūsmas

1 043

—

—

—

377 303

378 347

Citas saistības (parakstītas, bet neizdotas garantijas, izdotas garantijas)

—

—

—

—

1 553 246

1 553 246

Saistošo procentu likmes subsīdiju izejošās plūsmas

18 494

—

—

—

356 391

374 885

Saistošās TP izejošās plūsmas

2 504

—

—

—

43 029

45 533

Kopā

Kopā

221 047

221 047

—

—

—

3 853 581

3 853 581

4 074 629

4 074 629

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums | 3 mēneši vai mazāk | Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu | No vairāk nekā 1 gada līdz 5 gadiem | Vairāk nekā 5 gadi | Nenoteikts termiņš | Bruto nominālā izejošā plūsma |
| 31.12.2019. |
| Saistošu, bet vēl neizmaksātu aizdevumu izejošās plūsmas | 33 038 | — | — | — | 1 324 282 | 1 357 320 |
| Saistošo ieguldījumu fondu un parakstīto akciju izejošās plūsmas | 369 | — | — | — | 405 551 | 405 920 |
| Citas saistības (parakstītas, bet neizdotas garantijas, izdotas garantijas) | — | — | — | — | 1 559 831 | 1 559 831 |
| Saistošo procentu likmes subsīdiju izejošās plūsmas | — | — | — | — | 350 678 | 350 678 |
| Saistošās TP izejošās plūsmas | 3 898 | — | — | — | 21 166 | 25 064 |
| Kopā | 37 305 | — | — | — | 3 661 508 | 3 698 813 |

(tūkst. EUR)

Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums

3 mēneši vai mazāk

Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu

No vairāk nekā 1 gada līdz 5 gadiem

Vairāk nekā 5 gadi

Nenoteikts termiņš

Bruto nominālā izejošā plūsma

31.12.2019.

31.12.2019.

Saistošu, bet vēl neizmaksātu aizdevumu izejošās plūsmas

33 038

—

—

—

1 324 282

1 357 320

Saistošo ieguldījumu fondu un parakstīto akciju izejošās plūsmas

369

—

—

—

405 551

405 920

Citas saistības (parakstītas, bet neizdotas garantijas, izdotas garantijas)

—

—

—

—

1 559 831

1 559 831

Saistošo procentu likmes subsīdiju izejošās plūsmas

—

—

—

—

350 678

350 678

Saistošās TP izejošās plūsmas

3 898

—

—

—

21 166

25 064

Kopā

Kopā

37 305

37 305

—

—

—

3 661 508

3 661 508

3 698 813

3 698 813

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums | 3 mēneši vai mazāk | Vairāk nekā 3 mēneši līdz 1 gads | No vairāk nekā 1 gada līdz 5 gadiem | Bruto nominālās ienākošās/izejošās plūsmas |
| 31.12.2020. |
| Īstermiņa valūtas mijmaiņa – Ienākošās plūsmas | 1 480 000 | — | — | 1 480 000 |
| Īstermiņa valūtas mijmaiņa – Izejošās plūsmas | -1 448 077 | — | — | -1 448 077 |
| Procentu likmju mijmaiņa – Ienākošās plūsmas | 147 | 394 | 775 | 1 317 |
| Procentu likmju mijmaiņa – Izejošās plūsmas | — | -815 | -1 142 | -1 957 |
| Kopā | 32 070 | -421 | 367 | 31 283 |

(tūkst. EUR)

Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums

3 mēneši vai mazāk

Vairāk nekā 3 mēneši līdz 1 gads

No vairāk nekā 1 gada līdz 5 gadiem

Bruto nominālās ienākošās/izejošās plūsmas

31.12.2020.

31.12.2020.

Īstermiņa valūtas mijmaiņa – Ienākošās plūsmas

1 480 000

—

—

1 480 000

Īstermiņa valūtas mijmaiņa – Izejošās plūsmas

-1 448 077

—

—

-1 448 077

Procentu likmju mijmaiņa – Ienākošās plūsmas

147

394

775

1 317

Procentu likmju mijmaiņa – Izejošās plūsmas

—

-815

-1 142

-1 957

Kopā

Kopā

32 070

32 070

-421

-421

367

367

31 283

31 283

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums | 3 mēneši vai mazāk | Vairāk nekā 3 mēneši līdz 1 gads | No vairāk nekā 1 gada līdz 5 gadiem | Bruto nominālās ienākošās/izejošās plūsmas |
| 31.12.2019. |
| Īstermiņa valūtas mijmaiņa – Ienākošās plūsmas | 1 545 000 | — | — | 1 545 000 |
| Īstermiņa valūtas mijmaiņa – Izejošās plūsmas | -1 535 571 | — | — | -1 535 571 |
| Procentu likmju mijmaiņa – Ienākošās plūsmas | 310 | 820 | 2 045 | 3 175 |
| Procentu likmju mijmaiņa – Izejošās plūsmas | — | -1 128 | -2 138 | -3 266 |
| Kopā | 9 739 | -308 | -93 | 9 338 |

(tūkst. EUR)

Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums

3 mēneši vai mazāk

Vairāk nekā 3 mēneši līdz 1 gads

No vairāk nekā 1 gada līdz 5 gadiem

Bruto nominālās ienākošās/izejošās plūsmas

31.12.2019.

31.12.2019.

Īstermiņa valūtas mijmaiņa – Ienākošās plūsmas

1 545 000

—

—

1 545 000

Īstermiņa valūtas mijmaiņa – Izejošās plūsmas

-1 535 571

—

—

-1 535 571

Procentu likmju mijmaiņa – Ienākošās plūsmas

310

820

2 045

3 175

Procentu likmju mijmaiņa – Izejošās plūsmas

—

-1 128

-2 138

-3 266

Kopā

Kopā

9 739

9 739

-308

-308

-93

-93

9 338

9 338

3.3.3.   Ilgtermiņa finanšu aktīvi un saistības

Ilgtermiņa finanšu aktīvi un saistības

Šajā tabulā norādīti tādi neatvasinātie finanšu aktīvi un finanšu saistības, ko paredzēts atgūt vai izpildīt laikposmā, kas ir ilgāks nekā 12 mēneši no pārskata datuma.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Finanšu aktīvi: | | |
| Aizdevumi un avansi | 1 812 807 | 1 636 520 |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | 526 810 | 619 928 |
| Citi aktīvi | 109 | — |
| Kopā | 2 339 726 | 2 256 448 |
| Finanšu saistības: | | |
| Uzkrājumi izsniegtajām garantijām | 851 | 628 |
| Trešām personām maksājamā summa (30) | 81 371 | 93 531 |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | 33 152 | 37 269 |
| Kopā | 115 374 | 131 428 |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Finanšu aktīvi:

Finanšu aktīvi:

Aizdevumi un avansi

1 812 807

1 636 520

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

526 810

619 928

Citi aktīvi

109

—

Kopā

Kopā

2 339 726

2 339 726

2 256 448

2 256 448

Finanšu saistības:

Finanšu saistības:

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām

851

628

Trešām personām maksājamā summa (30)

30

81 371

93 531

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

33 152

37 269

Kopā

Kopā

115 374

115 374

131 428

131 428

3.4.   
  Tirgus risks

Tirgus risks

Tirgus risks ir risks, ka tādas izmaiņas tirgus cenās un likmēs kā procentu likmes, akciju cenas, ārvalstu valūtas kursi ietekmēs subjekta ienākumus vai tā turējumā esošo finanšu instrumentu vērtību.

3.4.1.   Procentu likmju risks

Procentu likmju risks

Procentu likmju risku rada procentus nesošu pozīciju ekonomiskās vērtības svārstīgums vai šādu pozīciju ienākumu svārstīgums, kas rodas no procentu likmju nelabvēlīgas dinamikas.

Mehānismu tieši neietekmē ekonomiskās vērtības svārstības vai cenu noteikšanas neatbilstība starp dažādiem aktīviem, saistībām un riska ierobežošanas instrumentiem, jo i) mehānismam nav tiešu aizņemšanās izmaksu vai procentus nesošu saistību un ii) tas attiecina procentu likmju svārstību radīto ietekmi uz saviem ieņēmumiem no ieguldījumiem. Mehānisms novērtē sava aizdevumu portfeļa un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas līgumu jutīgumu saistībā ar procentu likmju svārstībām, izmantojot bāzes punktu vērtības (BPV) aprēķinu.

Mehānisms novērtē sava aizdevumu portfeļa un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas līgumu jutīgumu saistībā ar procentu likmju svārstībām, izmantojot bāzes punktu vērtības (“BPV”) aprēķinu.

BPV izsaka attiecīgā portfeļa tādus guvumus vai zaudējumus salīdzinājumā ar neto pašreizējo vērtību, kuri rodas procentu likmēm palielinoties par 1 bāzes punktu (0,01 %) šādā konkrētā laika intervālā: “naudas tirgus – līdz vienam gadam”, “ļoti īss – 2 līdz 3 gadi”, “īss – 4 līdz 6 gadi”, “vidējs – 7 līdz 11 gadi”, “garš – 12 līdz 20 gadi” vai “ļoti garš – vairāk nekā 21 gads”.

Lai noteiktu euro valūtā izteikto aizdevumu naudas plūsmu neto pašreizējo vērtību (“NPV”), mehānisms izmanto EIB euro finansējuma pamatlīkni (euro mijmaiņas līkni, kas koriģēta ar EIB globālo finansējuma starpību). Aizdevumu naudas plūsmām, kas izteiktas USD, NPV aprēķināšanai izmanto EIB USD finansējuma līkni. NPV tādām aizdevumu naudas plūsmām, kas noteiktas tādās valūtās, kurām nav pieejama ticama un pietiekami pilnīga diskonta līkne, nosaka, izmantojot EIB euro finansējuma pamatlīkni kā aizstājējlīkni.

Lai aprēķinātu atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas neto pašreizējo vērtību, mehānisms naudas plūsmām, kas izteiktas euro valūtā, izmanto euro mijmaiņas līkni, bet naudas plūsmām, kas izteiktas USD, – USD mijmaiņas līkni.

Kā redzams tabulā, visām attiecīgajām procentu likmēm vienlaikus palielinoties par vienu bāzes punktu, aizdevumu portfeļa neto pašreizējā vērtība, tajā skaitā saistītie atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas darījumi, 2020. gada 31. decembrī samazinātos par 697 tūkstošiem EUR (2019. gada 31. decembrī – par 533 tūkstošiem EUR).

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Bāzes punktu vērtība | Nauda | Ļoti īss | Īss | Vidējs | Garš | Ļoti garš | Kopā |
| Tirgus |
| 31.12.2020. | 1 gads | no 2 līdz 3 gadiem | no 4 līdz 6 gadiem | no 7 līdz 11 gadiem | no 12 līdz 20 gadiem | 21 gads |
| Aizdevumu un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas kopējais jutīgums | -45 | -113 | -313 | -215 | -11 | — | -697 |

(tūkst. EUR)

Bāzes punktu vērtība

Nauda

Ļoti īss

Īss

Vidējs

Garš

Ļoti garš

Kopā

Tirgus

31.12.2020.

1 gads

no 2 līdz 3 gadiem

no 4 līdz 6 gadiem

no 7 līdz 11 gadiem

no 12 līdz 20 gadiem

21 gads

Aizdevumu un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas kopējais jutīgums

-45

-113

-313

-215

-11

—

-697

-697

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Bāzes punktu vērtība | Nauda | Ļoti īss | Īss | Vidējs | Garš | Ļoti garš | Kopā |
| Tirgus |
| 31.12.2019. | 1 gads | no 2 līdz 3 gadiem | no 4 līdz 6 gadiem | no 7 līdz 11 gadiem | no 12 līdz 20 gadiem | 21 gads |
| Aizdevumu un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas kopējais jutīgums | -42 | -99 | -172 | -163 | -57 | — | -533 |

(tūkst. EUR)

Bāzes punktu vērtība

Nauda

Ļoti īss

Īss

Vidējs

Garš

Ļoti garš

Kopā

Tirgus

31.12.2019.

1 gads

no 2 līdz 3 gadiem

no 4 līdz 6 gadiem

no 7 līdz 11 gadiem

no 12 līdz 20 gadiem

21 gads

Aizdevumu un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas kopējais jutīgums

-42

-99

-172

-163

-57

—

-533

-533

3.4.2.   Ārvalstu valūtas risks

Ārvalstu valūtas risks

Valūtas risks attiecībā uz IM ir risks zaudēt peļņu vai ekonomisko vērtību, ko izraisa valūtas kursu nelabvēlīga dinamika.

Ņemot vērā atsauces grāmatvedības valūtu (IM gadījumā – euro), valūtas risks mehānismam rodas tad, kad nesakrīt aktīvi un saistības, kas izteikti valūtā, kura nav atsauces grāmatvedības valūta. Valūtas risks ietver arī ietekmi, ko rada izmaiņas to nākotnes naudas plūsmu vērtībā, kas izteiktas valūtā, kura nav atsauces grāmatvedības valūta, piemēram, procentu un dividenžu maksājumos, un ko izraisa valūtas kursa svārstības.

3.4.2.1.   Ārvalstu valūtas risks un kases aktīvi

Ārvalstu valūtas risks un kases aktīvi

Ieguldījumu mehānisma kases aktīvi ir izteikti EUR vai USD.

Valūtas risku ierobežo ar starpvalūtu tūlītējiem vai nākotnes darījumiem, valūtas mijmaiņu vai starpvalūtu mijmaiņas darījumiem. EIB Kases departaments var, ja tas uzskata par vajadzīgu un piemērotu, izmantot citus bankas politikai atbilstošus instrumentus, kas nodrošina aizsardzību pret tirgus riskiem, kuri rodas saistībā ar ieguldījumu mehānisma finanšu darbībām.

3.4.2.2.   Ārvalstu valūtas risks un darbības, ko ieguldījumu mehānisms finansē vai garantē

Ārvalstu valūtas risks un darbības, ko ieguldījumu mehānisms finansē vai garantē

Dalībvalstu iemaksas ieguldījumu mehānismā tiek saņemtas EUR. Ieguldījumu mehānisma finansētās vai garantētās darbības, kā arī procentu likmes subsīdijas var izteikt EUR, USD vai citā atļautā valūtā

Ārvalstu valūtas risks (pret EUR kā atsauces valūtu) rodas gadījumos, kad uz darījumiem, kas izteikti citās valūtās (nevis EUR), nav attiecināti riska ierobežošanas pasākumi. Ieguldījumu mehānisma valūtas riska ierobežošanas vadlīnijas ir izklāstītas turpmāk.

3.4.2.2.1.   
  USD izteikto darbību riska ierobežošana

USD izteikto darbību riska ierobežošana

Valūtas risku, kas rodas no IM darbībām, kuras izteiktas USD, sedz apkopotā veidā, izmantojot EUR/USD valūtas mijmaiņas līgumus, un periodiski tiek pagarināts to termiņš un koriģēta summa. Valūtas mijmaiņas līgumi tiek izmantoti šādiem diviem mērķiem. No vienas puses, tiek radīta nepieciešamā likviditāte jaunu izmaksu veikšanai (aizdevumiem un pašu kapitālam), un, no otras puses, tiek uzturēta visu aktīvu valūtas riska ierobežošana.

Katra perioda sākumā naudas plūsmas, kas nākamā perioda laikā jāsaņem vai jāizmaksā USD, aplēš, pamatojoties uz plānotajiem vai paredzētajiem atmaksājumiem/izmaksām. Pēc tam valūtas mijmaiņas darījumus, kuriem tuvojas termiņa beigas, pagarina un to summu pielāgo vismaz līdz summai, kas atbilst prognozētajām USD likviditātes vajadzībām nākamajā periodā.

Katru mēnesi ir jāierobežo risks ārvalstu valūtas pozīcijai, kas izteikta USD, ja pozīcija pārsniedz noteiktus ierobežojumus, un šim mērķim izmanto tūlītējus vai biržā netirgotus nākotnes līgumus.

Pagarinājuma periodā neparedzētu USD likviditātes deficītu sedz, izmantojot ad hoc valūtas mijmaiņas līgumus, savukārt likviditātes pārpalikumus vai nu iegulda kases aktīvos, vai arī pārvērš EUR, ja tie rodas tādēļ, ka palielinājusies ārvalstu valūtas pozīcija.

3.4.2.2.2.   
  Riska ierobežošana darbībām, kas izteiktas valūtās, kuras nav EUR vai USD

Riska ierobežošana darbībām, kas izteiktas valūtās, kuras nav EUR vai USD

Ieguldījuma mehānisma darbībām, kas izteiktas valūtās, kuras nav EUR un USD, risku ierobežo, izmantojot starpvalūtu mijmaiņas līgumus, kuru finanšu profils ir tāds pats kā pamatā esošā aizdevuma finanšu profils, ar nosacījumu, ka mijmaiņas līgumu tirgus darbojas.

Ieguldījumu mehānisms veic darbības, kas izteiktas valūtās, kurām faktiski nav iespējams ierobežot risku vai iespēja ierobežot risku ir saistīta ar lielām izmaksām. Šādas darbības ir izteiktas vietējā valūtā, bet norēķini tiek veikti EUR vai USD. Saskaņā ar ieguldījumu mehānisma finanšu riska ietvaru, ko IM komiteja apstiprināja 2015. gada 22. janvārī, pastāv iespēja sintētiski ierobežot ārvalstu valūtas risku vietējās valūtas pozīcijām, ja tām piemīt ievērojami pozitīva korelācija ar USD, izmantojot atvasinātus instrumentus, kas izteikti USD. Vietējās valūtas pozīcijas, kuru risks tiek ierobežots sintētiski, izmantojot atvasinātus instrumentus, kas izteikti USD, norādītas tabulas 3.4.2.2.3. iedaļā postenī “Vietējās valūtas pozīcijas (kam piemēro sintētisku riska ierobežošanu)”, savukārt vietējās valūtas pozīcijas, kam nepiemēro sintētisku riska ierobežošanu, izmantojot USD, uzrādītas tajā pašā tabulā postenī “Vietējās valūtas pozīcijas (kam nepiemēro sintētisku riska ierobežošanu)”.

3.4.2.2.3.   
  Ārvalstu valūtas pozīcija (tūkst. EUR)

Ārvalstu valūtas pozīcija (tūkst. EUR)

Šā skaidrojuma tabulās parādīta mehānisma ārvalstu valūtas pozīcija.

Tabulās turpmāk ārvalstu valūtas pozīcija parādīta atbilstīgi ieguldījuma mehānisma riska politikai (kā raksturots ieguldījumu mehānisma finanšu riska ietvarā). Saskaņā ar riska politiku ārvalstu valūtas pozīcija balstās uz grāmatvedības datiem un to definē kā atlikumu starp atlasītiem aktīviem un saistībām. Aktīvi un saistības, kas definēti ārvalstu valūtas pozīcijā atbilstīgi riska politikai, tiek atlasīti tā, lai nodrošinātu, ka peļņa pēc saņemšanas tiek pārvērsta tikai pārskata valūtā (EUR).

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru patiesās vērtības izmaiņas iekļauj ārvalstu valūtas pozīcijā atbilstīgi riska politikai, kā arī aizdevumu un avansu vērtības samazinājumā. Atvasinātie instrumenti, kas tiek iekļauti ārvalstu valūtas pozīcijā atbilstīgi riska politikai, tiek ņemti vērā to nominālvērtībā, nevis patiesajā vērtībā, lai tos salāgotu ar aktīvu atlikušo vērtību, ko arī ņem vērā nominālvērtībā, kas koriģēta ar aizdevumu samazināto vērtību.

Turpmākajās tabulās norādīta aktīvu un saistību atlikusī daļa, kurā galvenokārt iekļauti uzkrātie procenti par aizdevumiem, atvasinātiem līgumiem un subsīdijām, uzrādīta kā “Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā”.

| 2020. gada 31. decembrī | Aktīvi un saistības | Saistības un iespējamās saistības |
| --- | --- | --- |
| Valūtas | Ārvalstu valūtas pozīcija atbilstīgi riska politikai | Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā | Ārvalstu valūtas pozīcija bilancē |
| USD | - 117 144 | -51 893 | - 169 037 | 479 103 |
| Vietējās valūtas


  (kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (2) | | | | |
| KES | 23 439 | -960 | 22 479 | — |
| TZS | 27 302 | 272 | 27 574 | — |
| DOP | 14 538 | 320 | 14 858 | — |
| UGX | 44 997 | 572 | 45 569 | — |
| RWF | 44 523 | -872 | 43 651 | — |
| Vietējās valūtas


  (kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (2) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 98 509 | -1 512 | 96 997 | — |
| Kopā valūtās, kas nav EUR | 136 164 | -54 073 | 82 091 | 479 103 |
| EUR | — | 3 276 377 | 3 276 377 | 1 661 939 |
| Kopā EUR un citās valūtās | 136 164 | 3 222 304 | 3 358 468 | 2 141 042 |

2020. gada 31. decembrī

Aktīvi un saistības

Saistības un iespējamās saistības

Valūtas

Ārvalstu valūtas pozīcija atbilstīgi riska politikai

Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā

Ārvalstu valūtas pozīcija bilancē

USD

USD

- 117 144

-51 893

- 169 037

479 103

Vietējās valūtas

Vietējās valūtas

(kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (2)

(kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)

2

KES

KES

23 439

-960

22 479

—

TZS

TZS

27 302

272

27 574

—

DOP

DOP

14 538

320

14 858

—

UGX

UGX

44 997

572

45 569

—

RWF

RWF

44 523

-872

43 651

—

Vietējās valūtas

Vietējās valūtas

(kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (2)

(kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)

2

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

98 509

-1 512

96 997

—

Kopā valūtās, kas nav EUR

Kopā valūtās, kas nav EUR

136 164

136 164

-54 073

-54 073

82 091

82 091

479 103

479 103

EUR

EUR

—

3 276 377

3 276 377

3 276 377

3 276 377

1 661 939

1 661 939

Kopā EUR un citās valūtās

Kopā EUR un citās valūtās

136 164

136 164

3 222 304

3 222 304

3 358 468

3 358 468

2 141 042

2 141 042

| 2019. gada 31. decembrī | Aktīvi un saistības | Saistības un iespējamās saistības |
| --- | --- | --- |
| Valūtas | Ārvalstu valūtas pozīcija atbilstīgi riska politikai | Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā | Ārvalstu valūtas pozīcija bilancē |
| USD | - 103 746 | -56 632 | - 160 378 | 637 693 |
| Vietējās valūtas


  (kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (3) | | | | |
| KES | 29 472 | 464 | 29 936 | — |
| TZS | 48 092 | 354 | 48 446 | — |
| DOP | 25 383 | 602 | 25 985 | — |
| UGX | 37 132 | 574 | 37 706 | — |
| RWF | 30 766 | 47 | 30 813 | — |
| Vietējās valūtas


  (kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (3) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 99 864 | -530 | 99 334 | — |
| Kopā valūtās, kas nav EUR | 166 963 | -55 121 | 111 842 | 637 693 |
| EUR | — | 3 075 194 | 3 075 194 | 2 741 023 |
| Kopā EUR un citās valūtās | 166 963 | 3 020 073 | 3 187 036 | 3 378 716 |

2019. gada 31. decembrī

Aktīvi un saistības

Saistības un iespējamās saistības

Valūtas

Ārvalstu valūtas pozīcija atbilstīgi riska politikai

Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā

Ārvalstu valūtas pozīcija bilancē

USD

USD

- 103 746

-56 632

- 160 378

637 693

Vietējās valūtas

Vietējās valūtas

(kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (3)

(kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)

3

KES

KES

29 472

464

29 936

—

TZS

TZS

48 092

354

48 446

—

DOP

DOP

25 383

602

25 985

—

UGX

UGX

37 132

574

37 706

—

RWF

RWF

30 766

47

30 813

—

Vietējās valūtas

Vietējās valūtas

(kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (3)

(kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)

3

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

99 864

-530

99 334

—

Kopā valūtās, kas nav EUR

Kopā valūtās, kas nav EUR

166 963

166 963

-55 121

-55 121

111 842

111 842

637 693

637 693

EUR

EUR

—

3 075 194

3 075 194

3 075 194

3 075 194

2 741 023

2 741 023

Kopā EUR un citās valūtās

Kopā EUR un citās valūtās

166 963

166 963

3 020 073

3 020 073

3 187 036

3 187 036

3 378 716

3 378 716

3.4.2.3.   Ārvalstu valūtas maiņas jutīguma analīze

Ārvalstu valūtas maiņas jutīguma analīze

2020. gada 31. decembrī EUR valūtas vērtības samazinājums par 10 procentiem, salīdzinot ar visām ne EUR valūtām, radītu ieguldītāju līdzekļu palielinājumu par 9,1 miljonu EUR (2019. gada 31. decembrī – par 14,0 miljoniem EUR). Desmit procentu vērtības palielinājums euro valūtai, salīdzinot ar visām ne EUR valūtām, radītu ieguldītāju līdzekļu samazinājumu par -7,5 miljoniem EUR (2019. gada 31. decembrī – par 11,4 miljoniem EUR).

3.4.2.4.   Valūtas maiņas kursi

Valūtas maiņas kursi

2020. gada 31. decembrī un 2019. gada 31. decembrī bilances sagatavošanai tika izmantoti šādi valūtas kursi:

| | 2020. gada 31. decembris | 2019. gada 31. decembris |
| --- | --- | --- |
| Ārpus ES valūtas | | |
| Botsvānas pula (BWP) | 13,2045 | 11,8376 |
| Dominikānas peso (DOP) | 71,2661 | 59,3644 |
| Fidži dolārs (FJD) | 2,4584 | 2,4045 |
| Haiti gurds (HTG) | 87,33 | 100,99 |
| Jamaikas dolārs (JMD) | 172,0954 | 147,6966 |
| Kenijas šiliņš (KES) | 133,8 | 113,63 |
| Mauritānijas ugija (MRU) | 44,1396 | 42,2135 |
| Maurīcijas rūpija (MUR) | 48,52 | 40,63 |
| Mozambikas metikals (MZN) | 91,02 | 68,64 |
| Nigēras naira (NGN) | 466,78 | 343,45 |
| Ruandas franks (RWF) | 1 210,77 | 1 051,12 |
| Tanzānijas šiliņš (TZS) | 2 838,58 | 2 573,66 |
| Ugandas šiliņš (UGX) | 4 474 | 4 108 |
| ASV dolārs (USD) | 1,2271 | 1,1234 |
| CFA franks (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Dienvidāfrikas rends (ZAR) | 18,0219 | 15,7773 |
| Zambijas kvača (ZMW) | 25,9324 | 15,7894 |

2020. gada 31. decembris

2019. gada 31. decembris

Ārpus ES valūtas

Ārpus ES valūtas

Botsvānas pula (BWP)

13,2045

11,8376

Dominikānas peso (DOP)

71,2661

59,3644

Fidži dolārs (FJD)

2,4584

2,4045

Haiti gurds (HTG)

87,33

100,99

Jamaikas dolārs (JMD)

172,0954

147,6966

Kenijas šiliņš (KES)

133,8

113,63

Mauritānijas ugija (MRU)

44,1396

42,2135

Maurīcijas rūpija (MUR)

48,52

40,63

Mozambikas metikals (MZN)

91,02

68,64

Nigēras naira (NGN)

466,78

343,45

Ruandas franks (RWF)

1 210,77

1 051,12

Tanzānijas šiliņš (TZS)

2 838,58

2 573,66

Ugandas šiliņš (UGX)

4 474

4 108

ASV dolārs (USD)

1,2271

1,1234

CFA franks (XAF/XOF)

655,957

655,957

Dienvidāfrikas rends (ZAR)

18,0219

15,7773

Zambijas kvača (ZMW)

25,9324

15,7894

3.4.3.   Kapitāla cenas risks

Kapitāla cenas risks

Kapitāla cenas risks ir risks, ka kapitāla ieguldījumu patiesās vērtības samazināsies kapitāla cenu un/vai kapitāla ieguldījumu vērtības izmaiņu rezultātā.

IM ir pakļauts kapitāla cenas riskam, ko izraisa tā tiešie kapitāla ieguldījumi un ieguldījumi riska kapitāla fondos.

Nekotētu kapitāla pozīciju vērtība ne vienmēr ir pieejama uzraudzības un kontroles regulārai veikšanai. Šādām pozīcijām labākās iespējamās aplēses ietver cenas, kuras iegūtas, izmantojot attiecīgas aprēķinu metodes.

Ietekme uz mehānisma ieguldītāju līdzekļiem (pašu kapitāla instrumentu portfeļa patiesās vērtības izmaiņu rezultātā), kuru rada atsevišķu tiešā kapitāla un riska kapitāla ieguldījumu vērtības maiņa par +/-10 %, nemainoties citiem mainīgajiem lielumiem, 2020. gada 31. decembrī bija 52,7 miljoni EUR jeb attiecīgi -52,7 miljoni EUR (2019. gada 31. decembrī – 62,0 miljoni EUR jeb attiecīgi -62,0 miljoni EUR).

4.   Finanšu instrumentu patiesās vērtības

Finanšu instrumentu patiesās vērtības

4.1.   
  Grāmatvedības klasifikācijas un patiesās vērtības

Grāmatvedības klasifikācijas un patiesās vērtības

Turpmāk tabulā norādītas finanšu aktīvu un finanšu saistību uzskaites vērtības un patiesās vērtības, norādot arī to līmeni patiesās vērtības hierarhijā. Nav ietverta patiesās vērtības informācija par tādiem finanšu aktīviem un finanšu saistībām, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā, ja uzskaites vērtība ir patiesās vērtības ticama aproksimācija.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2020. gada 31. decembrī | Uzskaites vērtība | Patiesā vērtība |
| | Atvasinātie finanšu instrumenti | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | Nauda, aizdevumi un avansi | Kases finanšu aktīvi | Citi finanšu aktīvi/saistības | Kopā | 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | Kopā |
| Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL | | | | | | | | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 33 584 | — | — | — | — | 33 584 | — | 33 584 | — | 33 584 |
| Riska kapitāla fonds | — | 437 142 | — | — | — | 437 142 | — | — | 437 142 | 437 142 |
| Tieši kapitāla ieguldījumi | — | 89 668 | — | — | — | 89 668 | — | — | 89 668 | 89 668 |
| Aizdevumi un avansi | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | 47 309 |
| Kopējie finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL | 33 584 | 526 810 | 47 309 | — | — | 607 703 | — | 33 584 | 574 119 | 607 703 |
| Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC | | | | | | | | | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti | — | — | 923 940 | — | — | 923 940 | — | — | — | — |
| Aizdevumi un avansi | — | — | 1 626 136 | — | — | 1 626 136 | — | 1 757 593 | — | 1 757 593 |
| No ieguldītājiem saņemamās summas | — | — | 68 908 | — | — | 68 908 | — | — | — | — |
| Kases finanšu aktīvi | — | — | — | 351 873 | — | 351 873 | 300 174 | 50 032 | — | 350 206 |
| Citi aktīvi | — | — | — | — | 109 | 109 | — | — | — | — |
| Kopējie finanšu aktīvi, kas novērtēti AC | — | — | 2 618 984 | 351 873 | 109 | 2 970 966 | 300 174 | 1 807 625 | — | 2 107 799 |
| Finanšu aktīvi kopā | 33 584 | 526 810 | 2 666 293 | 351 873 | 109 | 3 578 669 | | | | |
| Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL | | | | | | | | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finanšu saistības AC | | | | | | | | | | |
| Uzkrājumi izsniegtajām garantijām | — | — | — | — | -851 | -851 | | | | |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | — | — | — | — | -33 152 | -33 152 | | | | |
| Trešām personām maksājamās summas | — | — | — | — | - 152 378 | - 152 378 | | | | |
| Citas saistības | — | — | — | — | -3 446 | -3 446 | | | | |
| Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas AC | — | — | — | — | - 189 827 | - 189 827 | | | | |
| Finanšu saistības kopā | -642 | — | — | — | - 189 827 | - 190 469 | | | | |

(tūkst. EUR)

2020. gada 31. decembrī

Uzskaites vērtība

Patiesā vērtība

Atvasinātie finanšu instrumenti

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Nauda, aizdevumi un avansi

Kases finanšu aktīvi

Citi finanšu aktīvi/saistības

Kopā

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

Kopā

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Atvasinātie finanšu instrumenti

33 584

—

—

—

—

33 584

33 584

—

33 584

—

33 584

33 584

Riska kapitāla fonds

—

437 142

—

—

—

437 142

437 142

—

—

437 142

437 142

437 142

Tieši kapitāla ieguldījumi

—

89 668

—

—

—

89 668

89 668

—

—

89 668

89 668

89 668

Aizdevumi un avansi

—

—

47 309

—

—

47 309

47 309

—

—

47 309

47 309

47 309

Kopējie finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Kopējie finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

33 584

33 584

526 810

526 810

47 309

47 309

—

—

607 703

607 703

—

—

33 584

33 584

574 119

574 119

607 703

607 703

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

Nauda un naudas ekvivalenti

—

—

923 940

—

—

923 940

923 940

—

—

—

—

Aizdevumi un avansi

—

—

1 626 136

—

—

1 626 136

1 626 136

—

1 757 593

—

1 757 593

1 757 593

No ieguldītājiem saņemamās summas

—

—

68 908

—

—

68 908

68 908

—

—

—

—

Kases finanšu aktīvi

—

—

—

351 873

—

351 873

351 873

300 174

50 032

—

350 206

350 206

Citi aktīvi

—

—

—

—

109

109

109

—

—

—

—

Kopējie finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

Kopējie finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

—

—

2 618 984

2 618 984

351 873

351 873

109

109

2 970 966

2 970 966

300 174

300 174

1 807 625

1 807 625

—

2 107 799

2 107 799

Finanšu aktīvi kopā

Finanšu aktīvi kopā

33 584

33 584

526 810

526 810

2 666 293

2 666 293

351 873

351 873

109

109

3 578 669

3 578 669

Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL

Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL

Atvasinātie finanšu instrumenti

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

—

-642

-642

Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL

Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL

-642

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

-642

—

-642

-642

Finanšu saistības AC

Finanšu saistības AC

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām

—

—

—

—

-851

-851

-851

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

—

—

—

—

-33 152

-33 152

-33 152

Trešām personām maksājamās summas

—

—

—

—

- 152 378

- 152 378

- 152 378

Citas saistības

—

—

—

—

-3 446

-3 446

-3 446

Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas AC

Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas AC

—

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 189 827

- 189 827

Finanšu saistības kopā

Finanšu saistības kopā

-642

-642

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 190 469

- 190 469

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2019. gada 31. decembrī | Uzskaites vērtība | Patiesā vērtība |
| | Atvasinātie finanšu instrumenti | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | Nauda, aizdevumi un avansi | Kases finanšu aktīvi | Citas finanšu saistības | Kopā | 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | Kopā |
| Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL | | | | | | | | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 14 184 | — | — | — | — | 14 184 | — | 14 184 | — | 14 184 |
| Riska kapitāla fonds | — | 504 694 | — | — | — | 504 694 | 362 | — | 504 332 | 504 694 |
| Tiešs kapitāla ieguldījums | — | 115 234 | — | — | — | 115 234 | 15 255 | — | 99 979 | 115 234 |
| Aizdevumi un avansi | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | 21 702 |
| Kopējie finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL | 14 184 | 619 928 | 21 702 | — | — | 655 814 | 15 617 | 14 184 | 626 013 | 655 814 |
| Finanšu aktīvi AC | | | | | | | | | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti | — | — | 837 777 | — | — | 837 777 | — | — | — | — |
| Aizdevumi un avansi | — | — | 1 496 973 | — | — | 1 496 973 | — | 1 699 057 | — | 1 699 057 |
| No ieguldītājiem saņemamās summas | — | — | 86 330 | — | — | 86 330 | — | — | — | — |
| Kases finanšu aktīvi | — | — | — | 330 587 | — | 330 587 | 144 097 | 186 083 | — | 330 180 |
| Citi aktīvi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopējie finanšu aktīvi, kas novērtēti AC | — | — | 2 421 080 | 330 587 | — | 2 751 667 | 144 097 | 1 885 140 | — | 2 029 237 |
| Finanšu aktīvi kopā | 14 184 | 619 928 | 2 442 782 | 330 587 | — | 3 407 481 | | | | |
| Finanšu saistības, kas obligātā kārtā novērtētas FVTPL | | | | | | | | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | -191 | — | — | — | — | -191 | — | -191 | — | -191 |
| Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL | -191 | — | — | — | — | -191 | — | -191 | — | -191 |
| Finanšu saistības AC | | | | | | | | | | |
| Uzkrājumi izsniegtajām garantijām | — | — | — | — | -628 | -628 | | | | |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | — | — | — | — | -37 269 | -37 269 | | | | |
| Trešām personām maksājamās summas | — | — | — | — | - 147 438 | - 147 438 | | | | |
| Citas saistības | — | — | — | — | -2 353 | -2 353 | | | | |
| Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas AC | — | — | — | — | - 187 688 | - 187 688 | | | | |
| Finanšu saistības kopā | -191 | — | — | — | - 187 688 | - 187 879 | | | | |

(tūkst. EUR)

2019. gada 31. decembrī

Uzskaites vērtība

Patiesā vērtība

Atvasinātie finanšu instrumenti

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Nauda, aizdevumi un avansi

Kases finanšu aktīvi

Citas finanšu saistības

Kopā

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

Kopā

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Atvasinātie finanšu instrumenti

14 184

—

—

—

—

14 184

14 184

—

14 184

—

14 184

14 184

Riska kapitāla fonds

—

504 694

—

—

—

504 694

504 694

362

—

504 332

504 694

504 694

Tiešs kapitāla ieguldījums

—

115 234

—

—

—

115 234

115 234

15 255

—

99 979

115 234

115 234

Aizdevumi un avansi

—

—

21 702

—

—

21 702

21 702

—

—

21 702

21 702

21 702

Kopējie finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Kopējie finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

14 184

14 184

619 928

619 928

21 702

21 702

—

—

655 814

655 814

15 617

15 617

14 184

14 184

626 013

626 013

655 814

655 814

Finanšu aktīvi AC

Finanšu aktīvi AC

Nauda un naudas ekvivalenti

—

—

837 777

—

—

837 777

837 777

—

—

—

—

Aizdevumi un avansi

—

—

1 496 973

—

—

1 496 973

1 496 973

—

1 699 057

—

1 699 057

1 699 057

No ieguldītājiem saņemamās summas

—

—

86 330

—

—

86 330

86 330

—

—

—

—

Kases finanšu aktīvi

—

—

—

330 587

—

330 587

330 587

144 097

186 083

—

330 180

330 180

Citi aktīvi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopējie finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

Kopējie finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

—

—

2 421 080

2 421 080

330 587

330 587

—

2 751 667

2 751 667

144 097

144 097

1 885 140

1 885 140

—

2 029 237

2 029 237

Finanšu aktīvi kopā

Finanšu aktīvi kopā

14 184

14 184

619 928

619 928

2 442 782

2 442 782

330 587

330 587

—

3 407 481

3 407 481

Finanšu saistības, kas obligātā kārtā novērtētas FVTPL

Finanšu saistības, kas obligātā kārtā novērtētas FVTPL

Atvasinātie finanšu instrumenti

-191

—

—

—

—

-191

-191

—

-191

—

-191

-191

Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL

Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL

-191

-191

—

—

—

—

-191

-191

—

-191

-191

—

-191

-191

Finanšu saistības AC

Finanšu saistības AC

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām

—

—

—

—

-628

-628

-628

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

—

—

—

—

-37 269

-37 269

-37 269

Trešām personām maksājamās summas

—

—

—

—

- 147 438

- 147 438

- 147 438

Citas saistības

—

—

—

—

-2 353

-2 353

-2 353

Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas AC

Kopējās finanšu saistības, kas novērtētas AC

—

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 688

- 187 688

Finanšu saistības kopā

Finanšu saistības kopā

-191

-191

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 879

- 187 879

4.2.   
  Patiesās vērtības novērtējumi

Patiesās vērtības novērtējumi

4.2.1.   Novērtēšanas metodes un būtiski nenovērojamie dati

Novērtēšanas metodes un būtiski nenovērojamie dati

Turpmāk tabulā norādīta patiesās vērtības hierarhijas 2. un 3. līmeņa informācija par finanšu instrumentu novērtējumā izmantotajām novērtēšanas metodēm un būtiskiem nenovērojamiem datiem.

| Novērtēšanas metode | Būtiski nenovērojamie dati | Nenovērojamo datu izmantošana patiesās vērtības novērtējumā |
| --- | --- | --- |
| Finanšu instrumenti, kas uzskaitīti patiesajā vērtībā | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | Diskontētā naudas plūsma: Nākotnes naudas plūsmas tiek aplēstas, pamatojoties uz nākotnes valūtas maiņas kursiem/procentu likmēm (no novērojamiem valūtas maiņas kursiem un ienesīguma līknēm pārskata perioda beigās) un līgumiskajiem valūtas maiņas kursiem/procentu likmēm, kas diskontētas līdz likmei, kura atspoguļo dažādu darījumu partneru kredītrisku. | Neattiecas. | Neattiecas. |
| Riska kapitāla fonds (RKF) | Koriģēto neto aktīvu metode: patieso vērtību nosaka, piemērojot visjaunākajā pārskatā atspoguļotajai neto aktīvu vērtībai koeficientu, kas atbilst mehānisma procentuālajai daļai no īpašumtiesībām pamatā esošajā instrumentā, koriģējot atbilstoši naudas plūsmām, vai, ja pieejama, par pamatu ņemot precīzu attiecīgā fonda pārvaldnieka norādītu kapitāla daļu vērtību tajā pašā dienā. Lai aptvertu intervālu starp pēdējās pieejamās neto aktīvu vērtības (NAV) datumu un gada noslēguma pārskata datumu, veic notikumu pārskatīšanas procedūru un vajadzības gadījumā koriģē NAV. | Korekcija attiecībā uz laiku, kas pagājis starp RKF pēdējā pārskata datumu un novērtējuma datumu, ņemot vērā: pamatdarbības izdevumus un pārvaldības maksu, turpmākas RKF bāzes aktīvu patiesās vērtības izmaiņas, radušās papildu saistības, pārmaiņas tirgū vai citas ekonomisko nosacījumu izmaiņas. | Jo ilgāks laikposms starp patiesās vērtības novērtējuma dienu un RKF pēdējā pārskata datumu, jo lielāka korekcija par pagājušo laiku. |
| Tiešs kapitāla ieguldījums | Koriģētie neto aktīvi. | Korekcija par laiku, kas pagājis no ieguldījuma saņēmēja pēdējā pārskata datuma un novērtējuma datuma, ņemot vērā: pamatdarbības izdevumus, turpmākas izmaiņas ieguldījuma saņēmēja pamatā esošo aktīvu patiesajā vērtībā, radušās papildu saistības, pārmaiņas tirgū vai citas ekonomisko nosacījumu izmaiņas, kapitāla pieaugumu, kontroles pārdošanu/maiņu. | Jo lielāks tirgojamības diskonts, jo zemāka patiesā vērtība. |
| | | Diskontu par tirgojamības (likviditātes) trūkumu nosaka, vadoties pēc iepriekšējām darījumu cenām līdzīgam kapitālam valstī/reģionā, un tas ir robežās no 5 % līdz 30 %. | |
| Aizdevumi patiesajā vērtībā (IFE) | Darbību turpinošiem aizņēmējiem: diskontētā naudas plūsma, izmantojot līgumiskās/prognozētās nākotnes naudas pūsmas, kas diskontētas ar atbilstošu ar risku koriģētu diskonta likmi, kurā ņem vērā ar aizdevumu saistītos risku (tostarp aizņēmēja kredītrisku). Diskonta likmi salīdzina/novērtē ar jebkuru attiecīgu tirgus etalonu.
  Darbību neturpinošiem aizņēmējiem: neto aktīvu pieeja (likvidācijas vērtības pieeja). | Diskonta likmes komponenti, lai atspoguļotu aizņēmēja kredītrisku salīdzinājumā ar bezriska tirgus likmēm. | Jo lielāka diskonta likme, jo zemāka patiesā vērtība. |
| Finanšu instrumenti, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā | | |
| Aizdevumi un avansi | Diskontētās naudas plūsmas: novērtējuma modelī izmanto līgumiskās naudas plūsmas un piemēro nosacījumu, ka neiestājas parādnieka saistību neizpilde, un tajās nav ņemtas vērā nodrošinājuma vērtības vai priekšlaicīgas atmaksas scenāriji. Lai iegūtu aizdevumu neto pašreizējo vērtību (NPV), izmantotais modelis diskontē katra aizdevuma līgumiskās naudas plūsmas, izmantojot tirgus diskonta koriģēto līkni. Tad atsevišķo aizdevumu NPV koriģē, lai ņemtu vērā attiecīgos saistītos paredzamos zaudējumus. Tad rezultātus summē, lai iegūtu aizdevumu un avansu patieso vērtību. | Neattiecas. | Neattiecas. |
| Kases finanšu aktīvi | Diskontētās naudas plūsmas. | Neattiecas. | Neattiecas. |

Novērtēšanas metode

Būtiski nenovērojamie dati

Nenovērojamo datu izmantošana patiesās vērtības novērtējumā

Finanšu instrumenti, kas uzskaitīti patiesajā vērtībā

Finanšu instrumenti, kas uzskaitīti patiesajā vērtībā

Atvasinātie finanšu instrumenti

Diskontētā naudas plūsma: Nākotnes naudas plūsmas tiek aplēstas, pamatojoties uz nākotnes valūtas maiņas kursiem/procentu likmēm (no novērojamiem valūtas maiņas kursiem un ienesīguma līknēm pārskata perioda beigās) un līgumiskajiem valūtas maiņas kursiem/procentu likmēm, kas diskontētas līdz likmei, kura atspoguļo dažādu darījumu partneru kredītrisku.

Neattiecas.

Neattiecas.

Riska kapitāla fonds (RKF)

Koriģēto neto aktīvu metode: patieso vērtību nosaka, piemērojot visjaunākajā pārskatā atspoguļotajai neto aktīvu vērtībai koeficientu, kas atbilst mehānisma procentuālajai daļai no īpašumtiesībām pamatā esošajā instrumentā, koriģējot atbilstoši naudas plūsmām, vai, ja pieejama, par pamatu ņemot precīzu attiecīgā fonda pārvaldnieka norādītu kapitāla daļu vērtību tajā pašā dienā. Lai aptvertu intervālu starp pēdējās pieejamās neto aktīvu vērtības (NAV) datumu un gada noslēguma pārskata datumu, veic notikumu pārskatīšanas procedūru un vajadzības gadījumā koriģē NAV.

Korekcija attiecībā uz laiku, kas pagājis starp RKF pēdējā pārskata datumu un novērtējuma datumu, ņemot vērā: pamatdarbības izdevumus un pārvaldības maksu, turpmākas RKF bāzes aktīvu patiesās vērtības izmaiņas, radušās papildu saistības, pārmaiņas tirgū vai citas ekonomisko nosacījumu izmaiņas.

Jo ilgāks laikposms starp patiesās vērtības novērtējuma dienu un RKF pēdējā pārskata datumu, jo lielāka korekcija par pagājušo laiku.

Tiešs kapitāla ieguldījums

Koriģētie neto aktīvi.

Korekcija par laiku, kas pagājis no ieguldījuma saņēmēja pēdējā pārskata datuma un novērtējuma datuma, ņemot vērā: pamatdarbības izdevumus, turpmākas izmaiņas ieguldījuma saņēmēja pamatā esošo aktīvu patiesajā vērtībā, radušās papildu saistības, pārmaiņas tirgū vai citas ekonomisko nosacījumu izmaiņas, kapitāla pieaugumu, kontroles pārdošanu/maiņu.

Jo lielāks tirgojamības diskonts, jo zemāka patiesā vērtība.

Diskontu par tirgojamības (likviditātes) trūkumu nosaka, vadoties pēc iepriekšējām darījumu cenām līdzīgam kapitālam valstī/reģionā, un tas ir robežās no 5 % līdz 30 %.

Aizdevumi patiesajā vērtībā (IFE)

IFE

Darbību turpinošiem aizņēmējiem: diskontētā naudas plūsma, izmantojot līgumiskās/prognozētās nākotnes naudas pūsmas, kas diskontētas ar atbilstošu ar risku koriģētu diskonta likmi, kurā ņem vērā ar aizdevumu saistītos risku (tostarp aizņēmēja kredītrisku). Diskonta likmi salīdzina/novērtē ar jebkuru attiecīgu tirgus etalonu.

Darbību neturpinošiem aizņēmējiem: neto aktīvu pieeja (likvidācijas vērtības pieeja).

Diskonta likmes komponenti, lai atspoguļotu aizņēmēja kredītrisku salīdzinājumā ar bezriska tirgus likmēm.

Jo lielāka diskonta likme, jo zemāka patiesā vērtība.

Finanšu instrumenti, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā

Finanšu instrumenti, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā

Aizdevumi un avansi

Diskontētās naudas plūsmas: novērtējuma modelī izmanto līgumiskās naudas plūsmas un piemēro nosacījumu, ka neiestājas parādnieka saistību neizpilde, un tajās nav ņemtas vērā nodrošinājuma vērtības vai priekšlaicīgas atmaksas scenāriji. Lai iegūtu aizdevumu neto pašreizējo vērtību (NPV), izmantotais modelis diskontē katra aizdevuma līgumiskās naudas plūsmas, izmantojot tirgus diskonta koriģēto līkni. Tad atsevišķo aizdevumu NPV koriģē, lai ņemtu vērā attiecīgos saistītos paredzamos zaudējumus. Tad rezultātus summē, lai iegūtu aizdevumu un avansu patieso vērtību.

Neattiecas.

Neattiecas.

Kases finanšu aktīvi

Diskontētās naudas plūsmas.

Neattiecas.

Neattiecas.

Piemērojot 13. SFPS, atvasināto instrumentu patiesajā vērtībā 2020. un 2019. gada 31. decembrī ir iekļautas šādas novērtējuma korekcijas:

| — | kredīta vērtības korekcijas (CVA), kuras attēlo darījumu partneru kredītrisku darījumos ar atvasinātiem instrumentiem un kuru apjoms bija -34,3 tūkstoši EUR 2020. gada 31. decembrī un -32,8 tūkstoši EUR 2019. gada 31. decembrī, |
| --- | --- |

—

kredīta vērtības korekcijas (CVA), kuras attēlo darījumu partneru kredītrisku darījumos ar atvasinātiem instrumentiem un kuru apjoms bija -34,3 tūkstoši EUR 2020. gada 31. decembrī un -32,8 tūkstoši EUR 2019. gada 31. decembrī,

CVA

| — | debeta vērtējuma korekcijas (DVA), kuras attēlo pašu kredītrisku darījumos ar atvasinātiem instrumentiem un kuru apjoms bija +21,8 tūkstoši EUR 2020. gada 31. decembrī un +28,7 tūkstoši EUR 2019. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

—

debeta vērtējuma korekcijas (DVA), kuras attēlo pašu kredītrisku darījumos ar atvasinātiem instrumentiem un kuru apjoms bija +21,8 tūkstoši EUR 2020. gada 31. decembrī un +28,7 tūkstoši EUR 2019. gada 31. decembrī.

DVA

4.2.2.   Pārvietojumi starp 1. un 2. līmeni

Pārvietojumi starp 1. un 2. līmeni

Mehānisma politika paredz atzīt pārvietojumus starp līmeņiem tā notikuma vai to apstākļu izmaiņu datumā, kas bija par iemeslu pārvietojumam.

Ne 2020., ne 2019. gadā mehānisms neveica pārvietojumus no 1. līmeņa uz 2. līmeni vai no 2. līmeņa uz 1. līmeni patiesās vērtības hierarhijā.

4.2.3.   3. līmeņa patiesās vērtības

3. līmeņa patiesās vērtības

3. līmeņa patieso vērtību saskaņojums

3. līmeņa patieso vērtību saskaņojums

Šajās tabulās ir atspoguļotas izmaiņas 3. līmeņa instrumentos gados, kas beidzās 2020. gada 31. decembrī un 2019. gada 31. decembrī.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri |
| Atlikums 2020. gada 1. janvārī | 604 311 |
| Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos | |
| Realizētā patiesās vērtības korekcija attiecībā uz pārdošanu | -15 632 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | -47 909 |
| Kopā | -63 541 |
| Izmaksa | 85 305 |
| Atmaksa | -65 649 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -33 616 |
| Atlikums 2020. gada 31. decembrī | 526 810 |

(tūkst. EUR)

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

604 311

604 311

Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos

Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos

Realizētā patiesās vērtības korekcija attiecībā uz pārdošanu

-15 632

Neto patiesās vērtības izmaiņas akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

-47 909

Kopā

Kopā

-63 541

-63 541

Izmaksa

85 305

Atmaksa

-65 649

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-33 616

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

526 810

526 810

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri |
| Atlikums 2019. gada 1. janvārī | 550 617 |
| Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos | |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 1 708 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | 17 666 |
| Kopā | 19 374 |
| Izmaksa | 106 943 |
| Atmaksa | -79 435 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 6 812 |
| Atlikums 2019. gada 31. decembrī | 604 311 |

(tūkst. EUR)

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Atlikums 2019. gada 1. janvārī

Atlikums 2019. gada 1. janvārī

550 617

550 617

Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos

Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos

Ārvalstu valūtas kursa starpība

1 708

Neto patiesās vērtības izmaiņas akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

17 666

Kopā

Kopā

19 374

19 374

Izmaksa

106 943

Atmaksa

-79 435

Ārvalstu valūtas kursa starpība

6 812

Atlikums 2019. gada 31. decembrī

Atlikums 2019. gada 31. decembrī

604 311

604 311

Ne 2020., ne 2019. gadā mehānisms neveica pārvietojumus no 3. līmeņa vai uz 3. līmeni patiesās vērtības hierarhijā.

5.   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Nauda kasē | 398 991 | 72 166 |
| Termiņnoguldījumi | 380 000 | 622 991 |
| Komerciāli vērtspapīri | 145 086 | 142 823 |
| Nauda un naudas ekvivalenti naudas plūsmas pārskatā | 924 077 | 837 980 |
| Uzkrātie procenti | -137 | -203 |
| Nauda un naudas ekvivalenti finanšu stāvokļa pārskatā | 923 940 | 837 777 |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Nauda kasē

398 991

72 166

Termiņnoguldījumi

380 000

622 991

Komerciāli vērtspapīri

145 086

142 823

Nauda un naudas ekvivalenti naudas plūsmas pārskatā

Nauda un naudas ekvivalenti naudas plūsmas pārskatā

924 077

924 077

837 980

837 980

Uzkrātie procenti

-137

-203

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu stāvokļa pārskatā

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu stāvokļa pārskatā

923 940

923 940

837 777

837 777

6.   Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasināto finanšu instrumentu, ko klasificē kā turētus tirdzniecībai, galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2020. gada 31. decembrī | Patiesā vērtība | Nosacītā summa |
| Aktīvi | Saistības |
| Procentu likmju mijmaiņas līgumi | — | -642 | 17 710 |
| Valūtas mijmaiņas darījumi | 33 584 | — | 1 480 000 |
| Atvasināti finanšu instrumenti kopā | 33 584 | -642 | 1 497 710 |

(tūkst. EUR)

2020. gada 31. decembrī

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Aktīvi

Saistības

Procentu likmju mijmaiņas līgumi

—

-642

17 710

Valūtas mijmaiņas darījumi

33 584

—

1 480 000

Atvasināti finanšu instrumenti kopā

Atvasināti finanšu instrumenti kopā

33 584

33 584

-642

-642

1 497 710

1 497 710

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2019. gada 31. decembrī | Patiesā vērtība | Nosacītā summa |
| Aktīvi | Saistības |
| Procentu likmju mijmaiņas līgumi | 99 | -191 | 24 181 |
| Valūtas mijmaiņas darījumi | 14 085 | — | 1 545 000 |
| Atvasināti finanšu instrumenti kopā | 14 184 | -191 | 1 569 181 |

(tūkst. EUR)

2019. gada 31. decembrī

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Aktīvi

Saistības

Procentu likmju mijmaiņas līgumi

99

-191

24 181

Valūtas mijmaiņas darījumi

14 085

—

1 545 000

Atvasināti finanšu instrumenti kopā

Atvasināti finanšu instrumenti kopā

14 184

14 184

-191

-191

1 569 181

1 569 181

7.   Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

7.1.   
  Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

Šajā tabulā ir norādīts aizdevumu un avansu saskaņojums no aizdevumu un avansu sākuma atlikuma līdz beigu atlikumam.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Vispārēji aizdevumi (4) | Prioritārie aizdevumi | Subordinētie aizdevumi | POCI | Kopā |
| Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC, 2020. gada 1. janvārī | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Izmaksa | 433 466 | 67 762 | — | — | 501 228 |
| Norakstītās summas | -15 170 | -2 268 | -27 905 | — | -45 343 |
| Atmaksa | - 214 018 | -60 571 | — | — | - 274 589 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -74 436 | -29 423 | 191 | — | - 103 668 |
| Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC2020. gada 31. decembrī | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Vērtības samazinājums – zaudējumu atskaitījumi 2020. gada 1. janvārī | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| 12 mēnešu PKZ neto izmaiņas | -1 344 | -2 531 | — | — | -3 875 |
| PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma: neto izmaiņas | -5 888 | -3 628 | — | — | -9 516 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | -12 373 | — | — | — | -12 373 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu apvērse | 19 565 | 1 887 | — | — | 21 452 |
| Norakstītās summas | 15 170 | 2 268 | 27 905 | — | 45 343 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 12 793 | 3 104 | -191 | — | 15 706 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi 2020. gada 31. decembrī | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2020. gada 31. decembrī | 1 083 155 | 537 314 | — | — | 1 620 469 |
| Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL, 2020. gada 1. janvārī | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Izmaksa | — | 29 063 | 30 000 | — | 59 063 |
| Atmaksa | — | -1 512 | — | — | -1 512 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | — | -2 916 | — | — | -2 916 |
| Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL, 2020. gada 31. decembrī | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 1. janvārī | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas | — | -11 330 | -18 291 | — | -29 621 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | — | 593 | — | — | 593 |
| Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 31. decembrī | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2020. gada 31. decembrī | — | 35 600 | 11 709 | — | 47 309 |
| Amortizētās izmaksas | -3 578 | -5 100 | — | — | -8 678 |
| Procenti | 7 325 | 7 020 | — | — | 14 345 |
| Aizdevumi un avansi 2020. gada 31. decembrī | 1 086 902 | 574 834 | 11 709 | — | 1 673 445 |

(tūkst. EUR)

Vispārēji aizdevumi (4)

4

Prioritārie aizdevumi

Subordinētie aizdevumi

POCI

Kopā

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC, 2020. gada 1. janvārī

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Izmaksa

433 466

67 762

—

—

501 228

501 228

Norakstītās summas

-15 170

-2 268

-27 905

—

-45 343

-45 343

Atmaksa

- 214 018

-60 571

—

—

- 274 589

- 274 589

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-74 436

-29 423

191

—

- 103 668

- 103 668

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC2020. gada 31. decembrī

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Vērtības samazinājums – zaudējumu atskaitījumi 2020. gada 1. janvārī

Vērtības samazinājums – zaudējumu atskaitījumi 2020. gada 1. janvārī

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

12 mēnešu PKZ neto izmaiņas

-1 344

-2 531

—

—

-3 875

-3 875

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma: neto izmaiņas

-5 888

-3 628

—

—

-9 516

-9 516

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

-12 373

—

—

—

-12 373

-12 373

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu apvērse

19 565

1 887

—

—

21 452

21 452

Norakstītās summas

15 170

2 268

27 905

—

45 343

45 343

Ārvalstu valūtas kursa starpība

12 793

3 104

-191

—

15 706

15 706

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi 2020. gada 31. decembrī

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi 2020. gada 31. decembrī

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2020. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

1 083 155

1 083 155

537 314

537 314

—

—

—

—

1 620 469

1 620 469

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL, 2020. gada 1. janvārī

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Izmaksa

—

29 063

30 000

—

59 063

59 063

Atmaksa

—

-1 512

—

—

-1 512

-1 512

Ārvalstu valūtas kursa starpība

—

-2 916

—

—

-2 916

-2 916

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL, 2020. gada 31. decembrī

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 1. janvārī

Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 1. janvārī

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Neto patiesās vērtības izmaiņas

—

-11 330

-18 291

—

-29 621

-29 621

Ārvalstu valūtas kursa starpība

—

593

—

—

593

593

Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 31. decembrī

Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 31. decembrī

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2020. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

35 600

35 600

11 709

11 709

—

—

47 309

47 309

Amortizētās izmaksas

-3 578

-5 100

—

—

-8 678

-8 678

Procenti

7 325

7 020

—

—

14 345

14 345

Aizdevumi un avansi 2020. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi 2020. gada 31. decembrī

1 086 902

1 086 902

574 834

574 834

11 709

11 709

—

—

1 673 445

1 673 445

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Vispārēji aizdevumi (5) | Prioritārie aizdevumi | Subordinētie aizdevumi | POCI | Kopā |
| Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC, 2019. gada 1. janvārī | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Izmaksa | 164 308 | 123 416 | — | — | 287 724 |
| Norakstītās summas | -2 | -278 | — | — | -280 |
| Atmaksa | - 206 517 | - 113 100 | -34 496 | — | - 354 113 |
| Aizdevumu pārdošana | -2 591 | — | — | — | -2 591 |
| Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (6)) | — | -10 062 | — | -3 588 | -13 650 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 15 041 | 4 064 | 1 493 | — | 20 598 |
| Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC, 2019. gada 31. decembrī | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Vērtības samazinājums – zaudējumu atskaitījumi 2019. gada 1. janvārī | - 103 868 | -49 609 | -29 360 | -1 794 | - 184 631 |
| 12 mēnešu PKZ neto izmaiņas | 5 164 | -86 | — | — | 5 078 |
| PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma: neto izmaiņas | -15 558 | 2 559 | 2 205 | — | -10 794 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | -4 397 | -47 | — | — | -4 444 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu apvērse | 21 811 | 5 592 | — | — | 27 403 |
| Aizdevumu pārdošana | 2 591 | — | — | — | 2 591 |
| Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (6)) | — | 5 031 | — | 1 794 | 6 825 |
| Norakstītās summas | 2 | 278 | — | — | 280 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -1 911 | -368 | -559 | — | -2 838 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi 2019. gada 31. decembrī | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2019. gada 31. decembrī | 925 390 | 560 714 | — | — | 1 486 104 |
| Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL, 2019. gada 1. janvārī | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Izmaksa | — | 23 461 | — | — | 23 461 |
| Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (6)) | — | 13 650 | — | — | 13 650 |
| Atmaksa | -720 | -245 | — | — | -965 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | — | -8 | — | — | -8 |
| Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL, 2019. gada 31. decembrī | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Patiesās vērtības korekcija 2019. gada 1. janvārī | -1 080 | — | — | — | -1 080 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas | — | -8 331 | — | — | -8 331 |
| Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (6)) | — | -6 825 | — | — | -6 825 |
| Patiesās vērtības korekcija 2019. gada 31. decembrī | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2019. gada 31. decembrī | — | 21 702 | — | — | 21 702 |
| Amortizētās izmaksas | -3 545 | -4 950 | 10 | — | -8 485 |
| Procenti | 10 451 | 8 903 | — | — | 19 354 |
| Aizdevumi un avansi 2019. gada 31. decembrī | 932 296 | - 586 369 | 10 | — | 1 518 675 |

(tūkst. EUR)

Vispārēji aizdevumi (5)

5

Prioritārie aizdevumi

Subordinētie aizdevumi

POCI

Kopā

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC, 2019. gada 1. janvārī

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC, 2019. gada 1. janvārī

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Izmaksa

164 308

123 416

—

—

287 724

287 724

Norakstītās summas

-2

-278

—

—

-280

-280

Atmaksa

- 206 517

- 113 100

-34 496

—

- 354 113

- 354 113

Aizdevumu pārdošana

-2 591

—

—

—

-2 591

-2 591

Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (6))

IFE

6

—

-10 062

—

-3 588

-13 650

-13 650

Ārvalstu valūtas kursa starpība

15 041

4 064

1 493

—

20 598

20 598

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC, 2019. gada 31. decembrī

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta AC

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Vērtības samazinājums – zaudējumu atskaitījumi 2019. gada 1. janvārī

Vērtības samazinājums – zaudējumu atskaitījumi 2019. gada 1. janvārī

- 103 868

- 103 868

-49 609

-49 609

-29 360

-29 360

-1 794

-1 794

- 184 631

- 184 631

12 mēnešu PKZ neto izmaiņas

5 164

-86

—

—

5 078

5 078

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma: neto izmaiņas

-15 558

2 559

2 205

—

-10 794

-10 794

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

-4 397

-47

—

—

-4 444

-4 444

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu apvērse

21 811

5 592

—

—

27 403

27 403

Aizdevumu pārdošana

2 591

—

—

—

2 591

2 591

Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (6))

IFE

6

—

5 031

—

1 794

6 825

6 825

Norakstītās summas

2

278

—

—

280

280

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-1 911

-368

-559

—

-2 838

-2 838

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi 2019. gada 31. decembrī

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi 2019. gada 31. decembrī

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2019. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

925 390

925 390

560 714

560 714

—

—

—

—

1 486 104

1 486 104

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL, 2019. gada 1. janvārī

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Izmaksa

—

23 461

—

—

23 461

23 461

Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (6))

IFE

6

—

13 650

—

—

13 650

13 650

Atmaksa

-720

-245

—

—

-965

-965

Ārvalstu valūtas kursa starpība

—

-8

—

—

-8

-8

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL, 2019. gada 31. decembrī

Aizdevumu nominālvērtība, novērtēta FVTPL

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Patiesās vērtības korekcija 2019. gada 1. janvārī

Patiesās vērtības korekcija 2019. gada 1. janvārī

-1 080

-1 080

—

—

—

—

—

—

-1 080

-1 080

Neto patiesās vērtības izmaiņas

—

-8 331

—

—

-8 331

-8 331

Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (6))

IFE

6

—

-6 825

—

—

-6 825

-6 825

Patiesās vērtības korekcija 2019. gada 31. decembrī

Patiesās vērtības korekcija 2019. gada 31. decembrī

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2019. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

21 702

21 702

—

—

—

—

21 702

21 702

Amortizētās izmaksas

-3 545

-4 950

10

—

-8 485

-8 485

Procenti

10 451

8 903

—

—

19 354

19 354

Aizdevumi un avansi 2019. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi 2019. gada 31. decembrī

932 296

932 296

- 586 369

- 586 369

10

10

—

—

1 518 675

1 518 675

7.2.   
  Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi

Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| PKZ visā darbības laikā |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | POCI | Kopā |
| Aizdevumi un avansi, novērtēti AC | | | | | |
| Atlikums 2020. gada 1. janvārī
   (7) | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | 96 | -167 | — | — | -71 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | -732 | 6 380 | -6 080 | — | -432 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | -127 | -54 | 8 522 | — | 8 341 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | 5 440 | 3 010 | -6 554 | — | 1 896 |
| Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta | -802 | 347 | -4 967 | — | -5 422 |
| Norakstītās summas | — | — | -45 343 | — | -45 343 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -4 677 | -4 049 | -6 980 | — | -15 706 |
| Atlikums 2020. gada 31. decembrī | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |

(tūkst. EUR)

2020

PKZ visā darbības laikā

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

POCI

Kopā

Aizdevumi un avansi, novērtēti AC

Aizdevumi un avansi, novērtēti AC

Atlikums 2020. gada 1. janvārī
   (7)

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

7

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

96

-167

—

—

-71

-71

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

-732

6 380

-6 080

-6 080

—

-432

-432

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

-127

-54

8 522

8 522

—

8 341

8 341

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

5 440

3 010

-6 554

-6 554

—

1 896

1 896

Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta

-802

347

-4 967

-4 967

—

-5 422

-5 422

Norakstītās summas

—

—

-45 343

-45 343

—

-45 343

-45 343

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-4 677

-4 049

-6 980

-6 980

—

-15 706

-15 706

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| PKZ visā darbības laikā |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | POCI | Kopā |
| Aizdevumi un avansi, novērtēti AC | | | | | |
| Atlikums 2019. gada 1. janvārī | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | 3 952 | — | — | — | 3 952 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | -4 005 | 25 150 | — | — | 21 145 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | — | -46 | — | — | -46 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | -4 897 | -4 249 | -22 961 | — | -32 107 |
| Aizdevumu pārdošana | — | — | -2 591 | — | -2 591 |
| Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (31)) | — | -10 | -5 031 | -1 794 | -6 835 |
| Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta | -129 | -10 049 | — | — | -10 178 |
| Norakstītās summas | — | — | -280 | — | -280 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 247 | 371 | 2 221 | — | 2 839 |
| Atlikums 2019. gada 31. decembrī | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |

(tūkst. EUR)

2019

PKZ visā darbības laikā

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

POCI

Kopā

Aizdevumi un avansi, novērtēti AC

Aizdevumi un avansi, novērtēti AC

Atlikums 2019. gada 1. janvārī

Atlikums 2019. gada 1. janvārī

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

3 952

—

—

—

3 952

3 952

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

-4 005

25 150

—

—

21 145

21 145

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

—

-46

—

—

-46

-46

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

-4 897

-4 249

-22 961

—

-32 107

-32 107

Aizdevumu pārdošana

—

—

-2 591

—

-2 591

-2 591

Komercdarbības modeļa maiņa (IFE
   (31))

IFE

31

—

-10

-5 031

-1 794

-1 794

-6 835

-6 835

Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta

-129

-10 049

—

—

-10 178

-10 178

Norakstītās summas

—

—

-280

—

-280

-280

Ārvalstu valūtas kursa starpība

247

371

2 221

—

2 839

2 839

Atlikums 2019. gada 31. decembrī

Atlikums 2019. gada 31. decembrī

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

8.   Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Turpmākajā tabulā ir norādīts pašu kapitāla ieguldījumu saskaņojums no sākuma atlikuma līdz beigu atlikumam.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Riska kapitāla fondi | Tieši kapitāla ieguldījumi | Kopā |
| Izmaksas 2020. gada 1. janvārī | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Izmaksa | 85 305 | — | 85 305 |
| Atmaksājumi/pārdošana | -66 011 | -18 274 | -84 285 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -29 437 | -6 892 | -36 329 |
| Izmaksas 2020. gada 31. decembrī | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2020. gada 1. janvārī | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Nerealizēto guvumu un zaudējumu neto izmaiņas | -45 079 | -2 830 | -47 909 |
| Realizētā patiesās vērtības korekcija attiecībā uz pārdošanu | -15 632 | 3 019 | -12 613 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 3 302 | -589 | 2 713 |
| Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2020. gada 31. decembrī | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2020. gada 31. decembrī | 437 142 | 89 668 | 526 810 |

(tūkst. EUR)

Riska kapitāla fondi

Tieši kapitāla ieguldījumi

Kopā

Izmaksas 2020. gada 1. janvārī

Izmaksas 2020. gada 1. janvārī

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Izmaksa

85 305

—

85 305

Atmaksājumi/pārdošana

-66 011

-18 274

-84 285

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-29 437

-6 892

-36 329

Izmaksas 2020. gada 31. decembrī

Izmaksas 2020. gada 31. decembrī

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2020. gada 1. janvārī

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2020. gada 1. janvārī

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Nerealizēto guvumu un zaudējumu neto izmaiņas

-45 079

-2 830

-47 909

Realizētā patiesās vērtības korekcija attiecībā uz pārdošanu

-15 632

3 019

-12 613

Ārvalstu valūtas kursa starpība

3 302

-589

2 713

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2020. gada 31. decembrī

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2020. gada 31. decembrī

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2020. gada 31. decembrī

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2020. gada 31. decembrī

437 142

437 142

89 668

89 668

526 810

526 810

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Riska kapitāla fondi | Tieši kapitāla ieguldījumi | Kopā |
| Izmaksas 2019. gada 1. janvārī | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Izmaksa | 90 972 | 15 971 | 106 943 |
| Atmaksājumi/pārdošana | -56 387 | -8 042 | -64 429 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 6 126 | 281 | 6 407 |
| Izmaksas 2019. gada 31. decembrī | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2019. gada 1. janvārī | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Nerealizēto guvumu un zaudējumu neto izmaiņas | -3 488 | 12 117 | 8 629 |
| Realizētā patiesās vērtības korekcija attiecībā uz pārdošanu | — | -5 319 | -5 319 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 319 | 86 | 405 |
| Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2019. gada 31. decembrī | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2019. gada 31. decembrī | 504 694 | 115 234 | 619 928 |

(tūkst. EUR)

Riska kapitāla fondi

Tieši kapitāla ieguldījumi

Kopā

Izmaksas 2019. gada 1. janvārī

Izmaksas 2019. gada 1. janvārī

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Izmaksa

90 972

15 971

106 943

Atmaksājumi/pārdošana

-56 387

-8 042

-64 429

Ārvalstu valūtas kursa starpība

6 126

281

6 407

Izmaksas 2019. gada 31. decembrī

Izmaksas 2019. gada 31. decembrī

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2019. gada 1. janvārī

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2019. gada 1. janvārī

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Nerealizēto guvumu un zaudējumu neto izmaiņas

-3 488

12 117

8 629

Realizētā patiesās vērtības korekcija attiecībā uz pārdošanu

—

-5 319

-5 319

Ārvalstu valūtas kursa starpība

319

86

405

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2019. gada 31. decembrī

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2019. gada 31. decembrī

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2019. gada 31. decembrī

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2019. gada 31. decembrī

504 694

504 694

115 234

115 234

619 928

619 928

9.   No ieguldītājiem saņemamās summas

No ieguldītājiem saņemamās summas

No ieguldītājiem saņemamās summas 68,9 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 86,3 miljoni EUR) pilnībā veido pieprasītās, bet nesamaksātās dalībvalstu iemaksas.

10.   Kases finanšu aktīvi

Kases finanšu aktīvi

Kases aktīvu portfeli veido kotētās obligācijas, kurām pārskata datumā līdz termiņam ir mazāk nekā trīs mēneši. Turpmāk tabulā norādīti pārvietojumi kases aktīvu portfelī.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Atlikums 2020. gada 1. janvārī | 330 587 |
| Iegāde | 2 710 009 |
| Termiņi | -2 689 790 |
| Izmaiņas prēmiju/diskontu amortizācijā | -208 |
| Uzkrāto procentu izmaiņas | 1 275 |
| Atlikums 2020. gada 31. decembrī | 351 873 |

(tūkst. EUR)

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

330 587

330 587

Iegāde

2 710 009

Termiņi

-2 689 790

Izmaiņas prēmiju/diskontu amortizācijā

-208

Uzkrāto procentu izmaiņas

1 275

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

351 873

351 873

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Atlikums 2019. gada 1. janvārī | 335 140 |
| Iegāde | 2 948 021 |
| Termiņi | -2 952 905 |
| Izmaiņas prēmiju/diskontu amortizācijā | -93 |
| Uzkrāto procentu izmaiņas | 424 |
| Atlikums 2019. gada 31. decembrī | 330 587 |

(tūkst. EUR)

Atlikums 2019. gada 1. janvārī

Atlikums 2019. gada 1. janvārī

335 140

335 140

Iegāde

2 948 021

Termiņi

-2 952 905

Izmaiņas prēmiju/diskontu amortizācijā

-93

Uzkrāto procentu izmaiņas

424

Atlikums 2019. gada 31. decembrī

Atlikums 2019. gada 31. decembrī

330 587

330 587

11.   Citi aktīvi

Citi aktīvi

Citu aktīvu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Finanšu garantijas | 109 | — |
| Citi aktīvi kopā | 109 | — |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Finanšu garantijas

109

—

Citi aktīvi kopā

Citi aktīvi kopā

109

109

—

—

12.   Atliktie ienākumi

Atliktie ienākumi

Nākamo periodu ienākumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Nākamo periodu procentu subsīdijas | 28 788 | 32 085 |
| Nākamo periodu komisijas naudas maksājumi par aizdevumiem un avansiem | 944 | 481 |
| Nākamo periodu ienākumi kopā | 29 732 | 32 566 |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Nākamo periodu procentu subsīdijas

28 788

32 085

Nākamo periodu komisijas naudas maksājumi par aizdevumiem un avansiem

944

481

Nākamo periodu ienākumi kopā

Nākamo periodu ienākumi kopā

29 732

29 732

32 566

32 566

13.   Uzkrājumi izsniegtajā garantijām, atskaitot apvērsi

Uzkrājumi izsniegtajā garantijām, atskaitot apvērsi

Tabulās turpmāk ir norādīts uzkrājumu finanšu garantijām saskaņojums no sākuma atlikuma līdz beigu atlikumam.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | Kopā |
| Izsniegtās garantijas | | | | |
| Atlikums 1. janvārī | 628 | — | — | 628 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | — | — | — | — |
| Garantijas, kuru atzīšana atcelta | — | — | — | — |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | 228 | — | — | 228 |
| Garantijas pieprasījumi | — | — | — | — |
| Priekšmaksājumu amortizācija | — | — | — | — |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -5 | — | — | -5 |
| Atlikums 31. decembrī | 851 | — | — | 851 |

(tūkst. EUR)

2020

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Kopā

Izsniegtās garantijas

Izsniegtās garantijas

Atlikums 1. janvārī

Atlikums 1. janvārī

628

628

—

—

—

—

628

628

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

—

—

—

—

Garantijas, kuru atzīšana atcelta

—

—

—

—

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

228

—

—

228

228

Garantijas pieprasījumi

—

—

—

—

Priekšmaksājumu amortizācija

—

—

—

—

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-5

—

—

-5

-5

Atlikums 31. decembrī

Atlikums 31. decembrī

851

851

—

—

—

—

851

851

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | Kopā |
| Izsniegtās garantijas | | | | |
| Atlikums 1. janvārī | 94 | 699 | — | 793 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | 534 | — | — | 534 |
| Garantijas, kuru atzīšana atcelta | — | -588 | — | -588 |
| Garantijas pieprasījumi | — | -53 | — | -53 |
| Priekšmaksājumu amortizācija | — | -71 | — | -71 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | — | 13 | — | 13 |
| Atlikums 31. decembrī | 628 | — | — | 628 |

(tūkst. EUR)

2019

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Kopā

Izsniegtās garantijas

Izsniegtās garantijas

Atlikums 1. janvārī

Atlikums 1. janvārī

94

94

699

699

—

—

793

793

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

534

—

—

534

534

Garantijas, kuru atzīšana atcelta

—

-588

—

-588

-588

Garantijas pieprasījumi

—

-53

—

-53

-53

Priekšmaksājumu amortizācija

—

-71

—

-71

-71

Ārvalstu valūtas kursa starpība

—

13

—

13

13

Atlikums 31. decembrī

Atlikums 31. decembrī

628

628

—

—

—

—

628

628

14.   Uzkrājumi aizdevumu saistībām

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

Turpmākajās tabulās ir norādīts neizmaksāto aizdevumu (aizdevumu saistību) zaudējumu atskaitījuma saskaņojums no sākuma atlikuma līdz beigu atlikumam.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | Kopā |
| Aizdevumu saistības | | | | |
| Atlikums 1. janvārī (8) | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | 4 067 | — | — | 4 067 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | — | 2 773 | — | 2 773 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | 388 | -5 932 | — | -5 544 |
| Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta | -1 158 | -3 853 | — | -5 011 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -423 | 21 | — | -402 |
| Atlikums 31. decembrī | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |

(tūkst. EUR)

2020

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Kopā

Aizdevumu saistības

Aizdevumu saistības

Atlikums 1. janvārī (8)

Atlikums 1. janvārī (8

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

4 067

—

—

4 067

4 067

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

—

2 773

—

2 773

2 773

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

388

-5 932

—

-5 544

-5 544

Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta

-1 158

-3 853

—

-5 011

-5 011

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-423

21

—

-402

-402

Atlikums 31. decembrī

Atlikums 31. decembrī

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | Kopā |
| Aizdevumu saistības | | | | |
| Atlikums 1. janvārī | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | 1 669 | 9 983 | — | 11 652 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | -836 | 15 138 | — | 14 302 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | 696 | 773 | — | 1 469 |
| Komercdarbības modeļa maiņa (IFE) (32) | -2 974 | -1 387 | — | -4 361 |
| Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta | -1 960 | -7 858 | — | -9 818 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 123 | 80 | — | 203 |
| Atlikums 31. decembrī | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |

(tūkst. EUR)

2019

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Kopā

Aizdevumu saistības

Aizdevumu saistības

Atlikums 1. janvārī

Atlikums 1. janvārī

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

1 669

9 983

—

11 652

11 652

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

-836

15 138

—

14 302

14 302

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

696

773

—

1 469

1 469

Komercdarbības modeļa maiņa (IFE) (32)

IFE

32

-2 974

-1 387

—

-4 361

-4 361

Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta

-1 960

-7 858

—

-9 818

-9 818

Ārvalstu valūtas kursa starpība

123

80

—

203

203

Atlikums 31. decembrī

Atlikums 31. decembrī

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

15.   Trešām personām maksājamās summas

Trešām personām maksājamās summas

Trešām personām maksājamo summu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Neto vispārējie administratīvie izdevumi, kas pienākas EIB | 58 527 | 50 009 |
| Citas summas, kas pienākas EIB | 56 | 31 |
| Procentu subsīdijas un tehniskā palīdzība, kas pienākas dalībvalstīm, bet vēl nav izmaksāta | 93 795 | 97 398 |
| Trešām personām maksājamās summas kopā | 152 378 | 147 438 |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Neto vispārējie administratīvie izdevumi, kas pienākas EIB

58 527

50 009

Citas summas, kas pienākas EIB

56

31

Procentu subsīdijas un tehniskā palīdzība, kas pienākas dalībvalstīm, bet vēl nav izmaksāta

93 795

97 398

Trešām personām maksājamās summas kopā

Trešām personām maksājamās summas kopā

152 378

152 378

147 438

147 438

16.   Citas saistības

Citas saistības

Citu saistību galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Aizdevumu summu priekšlaicīga atmaksa | 3 166 | 1 961 |
| Nākamo periodu ienākumi no procentu subsīdijām | 280 | 339 |
| Finanšu garantiju pieprasījumi | — | 53 |
| Citas saistības kopā | 3 446 | 2 353 |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Aizdevumu summu priekšlaicīga atmaksa

3 166

1 961

Nākamo periodu ienākumi no procentu subsīdijām

280

339

Finanšu garantiju pieprasījumi

—

53

Citas saistības kopā

Citas saistības kopā

3 446

3 446

2 353

2 353

17.   Pieprasītās dalībvalstu iemaksas (tūkst. EUR)

Pieprasītās dalībvalstu iemaksas (tūkst. EUR)

| Dalībvalstis | Iemaksa mehānismā (9) | Iemaksas procentu subsīdijām un tehniskajai palīdzībai (9) | Kopējās iemaksas | Pieprasītas un nesamaksātas summas (33) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | 82 689 | 9 852 | 92 541 | 1 687 |
| Beļģija | 121 923 | 14 470 | 136 393 | 2 471 |
| Bulgārija | 1 567 | 421 | 1 988 | 98 |
| Kipra | 1 008 | 270 | 1 278 | — |
| Čehijas Republika | 5 710 | 1 532 | 7 242 | 357 |
| Dānija | 67 377 | 8 118 | 75 495 | 1 400 |
| Igaunija | 560 | 150 | 710 | 35 |
| Somija | 47 569 | 5 876 | 53 445 | — |
| Francija | 729 689 | 82 689 | 812 379 | 13 685 |
| Vācija | 720 567 | 84 614 | 805 181 | 14 350 |
| Grieķija | 42 735 | 5 648 | 48 383 | 1 029 |
| Ungārija | 6 158 | 1 652 | 7 810 | 385 |
| Īrija | 23 221 | 3 345 | 26 566 | 637 |
| Itālija | 407 583 | 50 996 | 458 579 | 9 002 |
| Latvija | 784 | 210 | 994 | 49 |
| Lietuva | 1 344 | 360 | 1 704 | 84 |
| Luksemburga | 9 119 | 1 097 | 10 216 | 189 |
| Malta | 336 | 90 | 426 | 21 |
| Nīderlande | 164 029 | 19 716 | 183 745 | 3 395 |
| Polija | 14 555 | 3 905 | 18 460 | 910 |
| Portugāle | 33 266 | 4 411 | 37 677 | 805 |
| Rumānija | 4 143 | 1 111 | 5 254 | 259 |
| Slovākija | 2 351 | 631 | 2 982 | 147 |
| Slovēnija | 2 015 | 541 | 2 556 | 126 |
| Spānija | 210 652 | 29 338 | 239 990 | 5 495 |
| Zviedrija | 88 064 | 10 923 | 98 987 | 1 918 |
| Apvienotā Karaliste | 432 681 | 57 030 | 489 711 | 10 374 |
| Kopā 2020. gada 31. decembrī | 3 221 695 | 398 996 | 3 620 692 | 68 908 |
| Kopā 2019. gada 31. decembrī | 2 967 000 | 383 691 | 3 350 691 | 86 330 |

Dalībvalstis

Iemaksa mehānismā (9)

9

Iemaksas procentu subsīdijām un tehniskajai palīdzībai (9)

9

Kopējās iemaksas

Pieprasītas un nesamaksātas summas (33)

33

Austrija

82 689

9 852

92 541

1 687

Beļģija

121 923

14 470

136 393

2 471

Bulgārija

1 567

421

1 988

98

Kipra

1 008

270

1 278

—

Čehijas Republika

5 710

1 532

7 242

357

Dānija

67 377

8 118

75 495

1 400

Igaunija

560

150

710

35

Somija

47 569

5 876

53 445

—

Francija

729 689

82 689

812 379

13 685

Vācija

720 567

84 614

805 181

14 350

Grieķija

42 735

5 648

48 383

1 029

Ungārija

6 158

1 652

7 810

385

Īrija

23 221

3 345

26 566

637

Itālija

407 583

50 996

458 579

9 002

Latvija

784

210

994

49

Lietuva

1 344

360

1 704

84

Luksemburga

9 119

1 097

10 216

189

Malta

336

90

426

21

Nīderlande

164 029

19 716

183 745

3 395

Polija

14 555

3 905

18 460

910

Portugāle

33 266

4 411

37 677

805

Rumānija

4 143

1 111

5 254

259

Slovākija

2 351

631

2 982

147

Slovēnija

2 015

541

2 556

126

Spānija

210 652

29 338

239 990

5 495

Zviedrija

88 064

10 923

98 987

1 918

Apvienotā Karaliste

432 681

57 030

489 711

10 374

Kopā 2020. gada 31. decembrī

Kopā 2020. gada 31. decembrī

3 221 695

3 221 695

398 996

398 996

3 620 692

3 620 692

68 908

68 908

Kopā 2019. gada 31. decembrī

Kopā 2019. gada 31. decembrī

2 967 000

2 967 000

383 691

383 691

3 350 691

3 350 691

86 330

86 330

18.   Saistības un iespējamās saistības

Saistības un iespējamās saistības

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Saistības | | |
| Neizmaksātie aizdevumi | 1 722 618 | 1 357 320 |
| Neizmaksātās saistības attiecībā uz akcijām un citiem mainīgās peļņas vērtspapīriem | 378 347 | 405 920 |
| Izsniegtās garantijas | 998 560 | 200 013 |
| Procentu subsīdijas un tehniskā palīdzība | 483 897 | 455 671 |
| Iespējamās saistības | | |
| Parakstītās neizsniegtās garantijas | 554 686 | 1 359 818 |
| Saistības un iespējamās saistības kopā | 4 138 108 | 3 778 742 |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

31.12.2019.

Saistības

Saistības

Neizmaksātie aizdevumi

1 722 618

1 357 320

Neizmaksātās saistības attiecībā uz akcijām un citiem mainīgās peļņas vērtspapīriem

378 347

405 920

Izsniegtās garantijas

998 560

200 013

Procentu subsīdijas un tehniskā palīdzība

483 897

455 671

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Parakstītās neizsniegtās garantijas

554 686

1 359 818

Saistības un iespējamās saistības kopā

Saistības un iespējamās saistības kopā

4 138 108

4 138 108

3 778 742

3 778 742

19.   Procenti un līdzīgi ienākumi un izdevumi

Procenti un līdzīgi ienākumi un izdevumi

Procentu un līdzīgu ienākumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 01.01.2020. | No 1.1.2019. |
| | līdz 31.12.2020. | līdz 31.12.2019. |
| Aizdevumi un avansi | 80 252 | 89 244 |
| Procentu subsīdijas | 4 531 | 4 679 |
| Procentu un līdzīgi ienākumi kopā | 84 783 | 93 923 |

(tūkst. EUR)

No 01.01.2020.

No 1.1.2019.

līdz 31.12.2020.

līdz 31.12.2019.

Aizdevumi un avansi

80 252

89 244

Procentu subsīdijas

4 531

4 679

Procentu un līdzīgi ienākumi kopā

Procentu un līdzīgi ienākumi kopā

84 783

84 783

93 923

93 923

Procentu un līdzīgu izdevumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 01.01.2020. | No 1.1.2019. |
| | līdz 31.12.2020. | līdz 31.12.2019. |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | -541 | -261 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | -2 961 | -722 |
| Kases finanšu aktīvi | -1 748 | -1 965 |
| Procentu un līdzīgi izdevumi kopā | -5 250 | -2 948 |

(tūkst. EUR)

No 01.01.2020.

No 1.1.2019.

līdz 31.12.2020.

līdz 31.12.2019.

Atvasinātie finanšu instrumenti

-541

-261

Nauda un naudas ekvivalenti

-2 961

-722

Kases finanšu aktīvi

-1 748

-1 965

Procentu un līdzīgi izdevumi kopā

Procentu un līdzīgi izdevumi kopā

-5 250

-5 250

-2 948

-2 948

20.   Maksu un komisijas naudas ienākumi un izdevumi

Maksu un komisijas naudas ienākumi un izdevumi

Maksu un komisijas naudas ienākumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 01.01.2020. | No 1.1.2019. |
| | līdz 31.12.2020. | līdz 31.12.2019. |
| Maksas un komisijas nauda par aizdevumiem un avansiem | 141 | 4 399 |
| Maksas un komisijas nauda par finanšu garantijām | 211 | 39 |
| Citi | 1 | — |
| Maksas un komisijas naudas ienākumi kopā | 353 | 4 438 |

(tūkst. EUR)

No 01.01.2020.

No 1.1.2019.

līdz 31.12.2020.

līdz 31.12.2019.

Maksas un komisijas nauda par aizdevumiem un avansiem

141

4 399

Maksas un komisijas nauda par finanšu garantijām

211

39

Citi

1

—

Maksas un komisijas naudas ienākumi kopā

Maksas un komisijas naudas ienākumi kopā

353

353

4 438

4 438

Maksu un komisijas naudas izdevumu galvenais komponents ir šāds:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2020. | No 1.1.2019. |
| | līdz 31.12.2020. | līdz 31.12.2019. |
| Komisija maksa, kas samaksāta trešām personām par akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | -225 | -721 |
| Maksas un komisijas naudas izdevumi kopā | -225 | -721 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2020.

No 1.1.2019.

līdz 31.12.2020.

līdz 31.12.2019.

Komisija maksa, kas samaksāta trešām personām par akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

-225

-721

Maksas un komisijas naudas izdevumi kopā

Maksas un komisijas naudas izdevumi kopā

-225

-225

-721

-721

21.   Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāta galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2020. | No 1.1.2019. |
| | līdz 31.12.2020. | līdz 31.12.2019. |
| Realizētais neto rezultāts pārdošanas un izstāšanās dēļ | -3 069 | -133 |
| Dividenžu ienākumi | 4 261 | 1 408 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas | -47 909 | 8 629 |
| Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts | -46 717 | 9 904 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2020.

No 1.1.2019.

līdz 31.12.2020.

līdz 31.12.2019.

Realizētais neto rezultāts pārdošanas un izstāšanās dēļ

-3 069

-133

Dividenžu ienākumi

4 261

1 408

Neto patiesās vērtības izmaiņas

-47 909

8 629

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

-46 717

-46 717

9 904

9 904

22.   Vispārējie administratīvie izdevumi

Vispārējie administratīvie izdevumi

Vispārējie administratīvie izdevumi atspoguļo EIB faktiskās izmaksas par mehānisma pārvaldīšanu, atskaitot ienākumus no standarta maksas par novērtēšanu, ko EIB saņem tieši no mehānisma klientiem.

Vispārējo administratīvo izdevumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2020. | No 1.1.2019. |
| | līdz 31.12.2020. | līdz 31.12.2019. |
| EIB faktiskās izmaksas | -61 470 | -52 982 |
| Ienākumi no maksas par novērtēšanu, ko saņem tieši no mehānisma klientiem | 2 943 | 2 973 |
| Vispārējie administratīvie izdevumi kopā | -58 527 | -50 009 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2020.

No 1.1.2019.

līdz 31.12.2020.

līdz 31.12.2019.

EIB faktiskās izmaksas

-61 470

-52 982

Ienākumi no maksas par novērtēšanu, ko saņem tieši no mehānisma klientiem

2 943

2 973

Vispārējie administratīvie izdevumi kopā

Vispārējie administratīvie izdevumi kopā

-58 527

-58 527

-50 009

-50 009

23.   Iesaiste nekonsolidētos strukturētos subjektos (tūkst. EUR)

Iesaiste nekonsolidētos strukturētos subjektos (tūkst. EUR)

Strukturēta subjekta definīcija

Strukturēta subjekta definīcija

Strukturēts subjekts ir subjekts, kas veidots tā, ka balsstiesības vai citas līdzīgas tiesības nav galvenais veids, kā noteikt, kas kontrolē šo subjektu. 12. SFPS konstatē, ka strukturētam subjektam bieži vien ir dažas vai visas turpmāk minētās iezīmes:

| — | ierobežota darbība, |
| --- | --- |

—

ierobežota darbība,

| — | šaurs, labi definēts mērķis, piemēram, īstenot no nodokļu viedokļa efektīvu nomu, veikt pētniecības un izstrādes darbību, nodrošināt kapitāla vai finansējuma avotu subjektam vai nodrošināt ieguldītājiem iespējas ieguldīt, nododot ar šādu strukturētu subjektu aktīviem saistītos riskus un atlīdzības ieguldītājiem, |
| --- | --- |

—

šaurs, labi definēts mērķis, piemēram, īstenot no nodokļu viedokļa efektīvu nomu, veikt pētniecības un izstrādes darbību, nodrošināt kapitāla vai finansējuma avotu subjektam vai nodrošināt ieguldītājiem iespējas ieguldīt, nododot ar šādu strukturētu subjektu aktīviem saistītos riskus un atlīdzības ieguldītājiem,

| — | nepietiekams pašu kapitāls, lai strukturēts subjekts varētu finansēt savu darbību bez subordinēta finansiāla atbalsta, |
| --- | --- |

—

nepietiekams pašu kapitāls, lai strukturēts subjekts varētu finansēt savu darbību bez subordinēta finansiāla atbalsta,

| — | finansējums ieguldītājiem vairāku līgumiski saistītu instrumentu veidā, kas rada kredītriska vai citu risku koncentrāciju (laidienus). |
| --- | --- |

—

finansējums ieguldītājiem vairāku līgumiski saistītu instrumentu veidā, kas rada kredītriska vai citu risku koncentrāciju (laidienus).

Nekonsolidēti strukturētie subjekti

Nekonsolidēti strukturētie subjekti

Termins “nekonsolidēts strukturēts subjekts” attiecas uz visiem strukturētajiem subjektiem, kurus nekontrolē mehānisms, un tas attiecas arī uz daļām strukturētos subjektos, kuras nav konsolidētas.

Definīcija, kas ir daļas strukturētos subjektos

Definīcija, kas ir daļas strukturētos subjektos

12. SFPS šīs “daļas” ir definētas plaši, iekļaujot tajās jebkuru līgumisku vai nelīgumisku iesaisti, kuras rezultātā pārskata sniedzējs subjekts ir pakļauts mainīgiem ieņēmumiem no subjekta darbības. Šādu daļu piemēri ir arī kapitāla daļu turēšana un cita veida iesaiste, piemēram, sniedzot citam subjektam finansējumu, likviditātes atbalstu, uzlabotus kredītus, uzņemoties saistības un garantijas. 12. SFPS ir noteikts, ka pārskatu sniedzošam subjektam ne obligāti ir daļas citā subjektā tikai tādēļ vien, ka starp tiem pastāv parastas klienta un piegādātāja attiecības.

Turpmāk tabulā ir raksturoti strukturētu subjektu veidi, kurus mehānisms nekonsolidē, bet kuros tas ir daļu turētājs.

| Strukturēta subjekta veids | Raksturs un mērķis | Daļa, kuras turētājs ir mehānisms |
| --- | --- | --- |
| Projekta finansēšana – aizdošana īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām (“SPV”) | Projekta finansēšanas darījumi (PF operācijas) ir darījumi, kuros mehānisms uztic parāda apkalpošanu aizņēmējam, kura vienīgais vai galvenais ieņēmumu avots ir viens aktīvs vai neliels skaits aktīvu, kurus finansē no šā parāda vai citiem iepriekš eksistējušiem aktīviem, kas līgumiski piesaistīti projektam. PF operācijas bieži vien finansē, izveidojot SPV. | Neto izmaksātas summas.
  Procentu ienākumi. |
| Riska kapitāla operācijas | Mehānisms finansē riska kapitāla un ieguldījumu fondus. Riska kapitāla un ieguldījumu fondi apvieno un pārvalda naudas līdzekļus, kas pieder ieguldītājiem, kuri vēlas iegādāties privāta kapitāla daļas mazos un vidējos uzņēmumos ar pārliecinošu izaugsmes potenciālu, kā arī finansēt infrastruktūras projektus. | Ieguldījumi daļās/akcijās, ko emitē riska kapitāla subjekts.
  Dividendes, kas saņemtas kā ienākumi no dividendēm. |

Strukturēta subjekta veids

Raksturs un mērķis

Daļa, kuras turētājs ir mehānisms

Projekta finansēšana – aizdošana īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām (“SPV”)

Projekta finansēšanas darījumi (PF operācijas) ir darījumi, kuros mehānisms uztic parāda apkalpošanu aizņēmējam, kura vienīgais vai galvenais ieņēmumu avots ir viens aktīvs vai neliels skaits aktīvu, kurus finansē no šā parāda vai citiem iepriekš eksistējušiem aktīviem, kas līgumiski piesaistīti projektam. PF operācijas bieži vien finansē, izveidojot SPV.

Neto izmaksātas summas.

Procentu ienākumi.

Riska kapitāla operācijas

Mehānisms finansē riska kapitāla un ieguldījumu fondus. Riska kapitāla un ieguldījumu fondi apvieno un pārvalda naudas līdzekļus, kas pieder ieguldītājiem, kuri vēlas iegādāties privāta kapitāla daļas mazos un vidējos uzņēmumos ar pārliecinošu izaugsmes potenciālu, kā arī finansēt infrastruktūras projektus.

Ieguldījumi daļās/akcijās, ko emitē riska kapitāla subjekts.

Dividendes, kas saņemtas kā ienākumi no dividendēm.

Turpmāk tabulā norādītas to nekonsolidēto strukturēto subjektu uzskaites summas, kuros pārskata datumā mehānismam pieder daļas, kā arī mehānisma maksimālo zaudējumu risks saistībā ar šiem subjektiem. Maksimālais zaudējumu risks ietver uzskaites summas un ar tām saistītās neizmaksātās saistības.

| Strukturēta subjekta veids | Apraksts | Uzskaites vērtība 31.12.2020. | Uzskaites vērtība 31.12.2019. | Maksimālais zaudējumu risks 31.12.2020. | Maksimālais zaudējumu risks 31.12.2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska kapitāla fondi | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | 437 142 | 504 332 | 437 142 | 834 955 |
| Kopā | | 437 142 | 504 332 | 437 142 | 834 955 |

Strukturēta subjekta veids

Apraksts

Uzskaites vērtība 31.12.2020.

Uzskaites vērtība 31.12.2019.

Maksimālais zaudējumu risks 31.12.2020.

Maksimālais zaudējumu risks 31.12.2019.

Riska kapitāla fondi

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

437 142

504 332

437 142

834 955

Kopā

Kopā

437 142

437 142

504 332

504 332

437 142

437 142

834 955

834 955

Mehānisms strukturētiem subjektiem nesniedz atbalstu, kas pārsniedz attiecīgo finansējumu.

24.   Ietekmes palielināšanas finansējuma programma (tūkst. EUR)

Ietekmes palielināšanas finansējuma programma (tūkst. EUR)

ĀKK un ES kopīgā ministru padome 2013. gada jūnijā apstiprināja jaunu finanšu protokolu 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF) 2014.–2020. gada periodam.

Tika panākta vienošanās par jaunu iemaksu ieguldījumu mehānismā 500 miljonu EUR apmērā, kas ir t. s. “ietekmes palielināšanas finansējuma programma” jeb “IFE” un dos mehānismam iespēju atbalstīt projektus ar īpaši lielu ietekmi uz attīstību, vienlaikus uzņemoties šādiem ieguldījumiem piemītošus lielākus riskus. Šis finansējums sniedz mehānismam jaunas iespējas vairāk aizdot privātajam sektoram, veicot ieguldījumus šādos instrumentos:

IFE

kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai – veidot šādus fondus mudina arvien lielāks skaits tādu privātā kapitāla fondu pārvaldnieku, kuru fondu ieguldījumu stratēģijas pamatuzdevums ir sociālo vai vides problēmu risināšana, vienlaikus panākot ilgtspēju gan fondam, gan ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem;

kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai

aizdevumi finanšu starpniekiem – (piemēram, mikrofinanšu iestādēm, vietējas nozīmes bankām un krājaizdevu sabiedrībām), kas darbojas ĀKK valstīs, kurās saskaņā ar pašreizējām kredītriska nostādnēm EIB nevar veikt finansēšanu, īpaši vietējā valūtā, tādu faktoru dēļ kā, piemēram, augsts valsts risks, valūtas svārstīgums vai cenu noteikšanas etalona neesība. Šādu aizdevumu galvenais mērķis ir finansēt projektus, kam ir liela ietekme uz attīstību, īpaši tādās jomās kā atbalsts mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem un lauksaimniecībai, kuras parasti nav atbilstīgas IM finansējuma saņemšanai;

aizdevumi finanšu starpniekiem

instrumenti riska dalīšanas veicināšanai – tas darbosies kā pirmo zaudējumu garantija (“pirmo zaudējumu daļas”) un veicinās tādas EIB darbības, kurās risks tiek dalīts ar vietējiem finanšu starpniekiem (galvenokārt komercbankām), lai labumu gūtu MVU un mazi projekti, kuri nesaņem pietiekamus pakalpojumus un atbilst kritērijiem ietekmes palielināšanas finansēšanai situācijās, kad nav tirgus nišas, lai MVU/mazie projekti varētu piekļūt finansējumam. Pirmo zaudējumu daļas būtu veidotas kā pretgarantija par labu prioritāriem garantiju laidieniem, ko finansē EIB ieguldījumu mehānisma ietvaros un citas starptautiskas finanšu iestādes/attīstības finanšu iestādes, un tādējādi tiks radīts ievērojams sviras efekts.

instrumenti riska dalīšanas veicināšanai

tieša finansēšana – tiks izmantoti parāda vai kapitāla vērtspapīru instrumenti projektos, ko virza droši un pieredzējuši vadītāji un kam ir liela ietekme uz attīstību, bet kuri tomēr būs saistīti ar lielākiem plānotiem zaudējumiem un grūtībām atgūt ieguldījumu (tāda kapitāla risks, kuram piemīt lielāks zaudējumu potenciāls nekā parasti). EIB piemēro stingrus atlases un atbilstīguma kritērijus šim instrumentam, jo, neraugoties uz to lielo ietekmi uz attīstību, šādi projekti nevarētu pildīt pieņemamus finansēšanas kritērijus (t. i., saistībā ar tiem ir maz cerību atgūt ieguldījumu vai kompensēt zaudējumus, izmantojot procentu likmes/kapitāla atdevi).

tieša finansēšana

IFE arī ļauj aizdevumus piešķirt jaunām nozarēm, piemēram, veselības aprūpei un izglītībai, lauksaimniecībai un pārtikas nodrošinājumam, kā arī attīstīt jaunus un inovatīvus instrumentus riska dalīšanai. 2016. gadā IFE finansēšanas spēja tika palielināta līdz 800 miljoniem EUR, kā rezultātā IFE kļuva par daļēji atjaunojamu.

IFE

IFE

IFE

No finanšu un grāmatvedības viedokļa IFE ir IM portfeļa daļa, un to uzskaita vispārējos IM gada finanšu pārskatos.

IFE

Šajā tabulā norādītas uzskaites vērtības un summas, par kurām uzņemtas saistības, bet kas vēl nav izmaksātas, dalījumā pa aktīvu veidiem:

| IFE ieguldījuma veids | Apraksts | Mērvienība | Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020. | Zaudējumu atskaitījums / FV kor. summa 31.12.2020. | Uzskaites vērtība 31.12.2020. | Neizmaksātā summa 31.12.2020. | Ārpusbilances PKZ kor. summa 31.12.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aizdevumi finanšu starpniekiem | Aizdevumi un avansi | AC | 49 522 | -1 839 | 47 683 | 26 954 | -199 |
| Tiešas aizdevumu operācijas | Aizdevumi un avansi | FVTPL | 91 186 | -44 681 | 46 505 | 98 314 | — |
| Kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | FVTPL | 41 885 | -4 778 | 37 107 | 73 362 | — |
| Tieša līdzdalība kapitālā | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | FVTPL | 57 395 | 9 195 | 66 590 | 14 | — |
| Instrumenti riska dalīšanas veicināšanai | Izsniegtās garantijas | augstākā no pieejām (10) | — | — | — | 40 746 | — |
| Kopā | | | 239 988 | -42 103 | 197 885 | 239 390 | -199 |

IFE ieguldījuma veids

IFE

Apraksts

Mērvienība

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Zaudējumu atskaitījums / FV kor. summa 31.12.2020.

FV

Uzskaites vērtība 31.12.2020.

Neizmaksātā summa 31.12.2020.

Ārpusbilances PKZ kor. summa 31.12.2020.

Aizdevumi finanšu starpniekiem

Aizdevumi un avansi

AC

49 522

-1 839

47 683

26 954

-199

Tiešas aizdevumu operācijas

Aizdevumi un avansi

FVTPL

91 186

-44 681

46 505

98 314

—

Kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

FVTPL

41 885

-4 778

37 107

73 362

—

Tieša līdzdalība kapitālā

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

FVTPL

57 395

9 195

66 590

14

—

Instrumenti riska dalīšanas veicināšanai

Izsniegtās garantijas

augstākā no pieejām (10)

10

—

—

—

40 746

—

Kopā

Kopā

239 988

239 988

-42 103

-42 103

197 885

197 885

239 390

239 390

-199

-199

| IFE ieguldījuma veids | Apraksts | Mērvienība | Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019. | Zaudējumu atskaitījums / FV kor. summa 31.12.2019. | Uzskaites vērtība 31.12.2019. | Neizmaksātā summa 31.12.2019. | Ārpusbilances PKZ kor. summa 31.12.2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aizdevumi finanšu starpniekiem | Aizdevumi un avansi | AC | 22 347 | -354 | 21 993 | 42 400 | -1 251 |
| Tiešas aizdevumu operācijas | Aizdevumi un avansi | FVTPL | 37 136 | -15 156 | 21 980 | 75 700 | — |
| Kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | FVTPL | 33 417 | -3 175 | 30 242 | 66 840 | — |
| Tieša līdzdalība kapitālā | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | FVTPL | 58 643 | 19 626 | 78 269 | 14 | — |
| Instrumenti riska dalīšanas veicināšanai | Izsniegtās garantijas | augstākā no pieejām (11) | — | — | — | 47 331 | -50 |
| Kopā | | | 151 543 | 941 | 152 484 | 232 285 | -1 301 |

IFE ieguldījuma veids

IFE

Apraksts

Mērvienība

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

Zaudējumu atskaitījums / FV kor. summa 31.12.2019.

FV

Uzskaites vērtība 31.12.2019.

Neizmaksātā summa 31.12.2019.

Ārpusbilances PKZ kor. summa 31.12.2019.

Aizdevumi finanšu starpniekiem

Aizdevumi un avansi

AC

22 347

-354

21 993

42 400

-1 251

Tiešas aizdevumu operācijas

Aizdevumi un avansi

FVTPL

37 136

-15 156

21 980

75 700

—

Kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

FVTPL

33 417

-3 175

30 242

66 840

—

Tieša līdzdalība kapitālā

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

FVTPL

58 643

19 626

78 269

14

—

Instrumenti riska dalīšanas veicināšanai

Izsniegtās garantijas

augstākā no pieejām (11)

11

—

—

—

47 331

-50

Kopā

Kopā

151 543

151 543

941

941

152 484

152 484

232 285

232 285

-1 301

-1 301

EIB piemēro vispārējo pilnvaru riska principus IFE tiešo aizdevumu darbībām (izņemot aizdevumus finanšu starpniekiem), kā paredzēts EIB Kredītriska un kapitāla riska pamatnostādnēs, un uzrauga un paziņo risku, kas saistīts ar IFE tiešajām aizdevumu operācijām, pamatojoties uz to patieso vērtību. Saskaņā ar šo metodiku banka veic kvalitatīvu riska novērtējumu (KRN), kura mērķis ir novērtēt ieguldījumu pamatotību un ticamu šādu operāciju komerciālo dzīvotspēju.

IFE

IFE

25.   Turpmākie notikumi

Turpmākie notikumi

Covid-19 pandēmijas kontekstā ieguldījumu mehānisms turpina cieši uzraudzīt situāciju, jo īpaši turpmākās notikumu pārskatīšanas ietvaros. Tiek uzskatīts, ka pēc bilances datuma nav bijis būtisku notikumu, kuru dēļ būtu nepieciešamas korekcijas vai informācijas atklāšana finanšu pārskatos 2020. gada 31. decembrī.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, un ar ko atceļ Regulu (ES) 2015/323 (OV L 307, 3.12.2018., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

3

(4)  Būtu jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

4

(5)  Būtu jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

5

(6)  Saskaņā ar 53. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, finanšu līdzekļus uzrāda 11. EAF bilancē. Dažādo bankas kontu būtība ir raksturota 5. nodaļā “Finanšu riska pārvaldība”.

6

(7)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1708 (2020. gada 13. novembris) par finanšu iemaksām, kas dalībvalstīm jāveic, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tajā skaitā maksimālo apjomu 2022. gadam, gada summu 2021. gadam, pirmo daļu 2021. gadam un provizorisku un nesaistošu prognozi attiecībā uz gaidāmajām gada iemaksu summām 2023. un 2024. gadam (OV L 385, 17.11.2020., 13. lpp.)

7

(8)  Padomes Regula (ES) 2016/888 (2016. gada 6. jūnijs), ar ko attiecībā uz daļu maksājumiem groza Regulu (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (OV L 149, 7.6.2016., 1. lpp.).

8

(9)  Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz tūkstošiem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, un ar ko atceļ Regulu (ES) 2015/323 (OV L 307, 3.12.2018., 1. lpp.).

11

(12)  Būtu jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz tūkstošiem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Regula (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, un ar ko atceļ Regulu (ES) 2015/323 (OV L 307, 3.12.2018., 1. lpp.).

14

(15)  Būtu jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2018/1877.

16

(17)  Izņemot darbības Dienvidsudānā.

17

(18)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.

18

(19)  OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.

19

(20)  Bruto summas (t. i., neieskaitot atceltās saistības un atgūšanas rīkojumus).

20

(21)  Summas, kas norādītas ailēs “Saistību”, “Nolīgtās” un “Samaksātās”, ir ar atšķirīgu krāsojumu.

21

(22)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

22

(1)  Par gadu, kas beidzās 2020. gada 31. decembrī, procenti un līdzīgi ienākumi ietver 77,9 miljonus EUR (2019. gadā – 93,9 miljonus EUR), kas aprēķināti par aktīviem, kuri uzskaitīti amortizētajās izmaksās, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

1

(23)  OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.

23

(24)  Padomes 2020. gada 23. decembra Lēmums 2020/2233 par saistībām attiecībā uz līdzekļiem, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros (OV L 437, 28.12.2020., 188. lpp.).

24

(25)  Aizdevumu operācijas, kas novērtētas FVTPL.

25

FVTPL.

(26)  Aizdevumu operācijas, kas novērtētas FVTPL.

26

FVTPL.

(27)  Pārstāvniecības nolīgumi, attiecībā uz kuriem pārskata datumā nav pamatā esošu darījumu partneru.

27

(28)  Pārstāvniecības nolīgumi, attiecībā uz kuriem pārskata datumā nav pamatā esošu darījumu partneru.

28

(29)  Samazinājumi ir izskaidrojami ar gada laikā veiktajām atmaksām par operācijām, kas jau uzskatītas par pārskatītām 2020. gada 31. decembrī, un ar gada laikā izbeigtajiem pārskatīšanas pasākumiem.

29

(30)  Trešām personām maksājamās summas ietver procentu likmes subsīdijas un TP, kas pienākas dalībvalstīm, bet vēl nav izmaksāta, ja termiņš galvenokārt nav definēts.

30

(2)  Paskaidrojumus par sintētisko riska ierobežošanu skatīt 3.4.2.2.2. iedaļā.

2

(3)  Paskaidrojumus par sintētisko riska ierobežošanu skatīt 3.4.2.2.2. iedaļā.

3

(4)  Tostarp pārstāvniecības nolīgumi

4

(5)  Tostarp pārstāvniecības nolīgumi

5

(6)  Sīkāku informāciju skatīt 24. skaidrojumā.

6

(7)  Saskaņā ar 2.4.2. skaidrojumā minētajām atjauninātajām modeļu versijām 12 mēnešu paredzamo kredītzaudējumu un visā darbības laikā paredzamo kredītzaudējumu bez kredītvērtības samazinājuma sākuma bilance būtu attiecīgi lielāka par 0,3 miljoniem EUR un par 1,5 miljoniem EUR.

7

(31)  Sīkāku informāciju skatīt 24. skaidrojumā.

31

(8)  Saskaņā ar 2.4.2. skaidrojumā minētajām atjauninātajām modeļu versijām 12 mēnešu paredzamo kredītzaudējumu un visā darbības laikā paredzamo kredītzaudējumu bez kredītvērtības samazinājuma sākuma bilance būtu attiecīgi mazāka par -0,2 miljoniem EUR un lielāka par 1,1 miljonu EUR.

8

(32)  Sīkāku informāciju skatīt 24. skaidrojumā.

32

(33)  2020. gada 10. novembrī Padome noteica finanšu iemaksu summu, kas katrai dalībvalstij jāiemaksā līdz 2021. gada 21. janvārim. 2020. gada 31. decembrī nesamaksātā summa bija 68,9 miljoni EUR.

33

(9)  2020. gada 14. jūlijā 9. EAF neizmantotās saistības procentu likmes subsīdijām un tehniskajai palīdzībai 45,1 miljona EUR apmērā tika pārdalītas ieguldītāju līdzekļiem atbilstoši 9. EAF iemaksu skalai.

9

(10)  Sīkāku informāciju skatīt 2.4.3. skaidrojuma iedaļā “Turpmāka novērtēšana”.

10

(11)  Sīkāku informāciju skatīt 2.4.3. skaidrojuma iedaļā “Turpmāka novērtēšana”.

11

---

| 28.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 438/163 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 438/163

---

ERP ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

(2021/C 438/02)

Atzinums

| I. | Mēs revidējām






  a) | 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatus, kuros ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas pārskats, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un ziņojums par finanšu izpildi 2020. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā un kuri ir apstiprināti; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatus, kuros ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas pārskats, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un ziņojums par finanšu izpildi 2020. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā un kuri ir apstiprināti;

| b) | to pakārtoto darījumu likumību un pareizību, par kuru finanšu pārvaldību atbild Komisija (1). |
| --- | --- |

b)

to pakārtoto darījumu likumību un pareizību, par kuru finanšu pārvaldību atbild Komisija (1).

Pārskatu ticamība

| Atzinums par pārskatu ticamību









  II. | Uzskatām, ka 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskati par 2020. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo šo fondu finanšu stāvokli 2020. gada 31. decembrī, to darbības rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā saskaņā ar Eiropas attīstības fondu Finanšu regulu un grāmatvedības noteikumiem, kas balstās uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

Atzinums par pārskatu ticamību

II.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību









  III. | Uzskatām, ka pārskatiem par 2020. gada 31. decembrī slēgto gadu pakārtotie ieņēmumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību

III.

Izdevumi

| Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību









  IV. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto izdevumu likumību un pareizību, mēs uzskatām, ka izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2020. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību

IV.

Atzinuma pamatojums

| V. | Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI). Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem un kodeksiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā, kas attiecas uz revidenta pienākumiem. Mēs esam neatkarīgi un ievērojam ētiskos pienākumus saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem. Uzskatām, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. |
| --- | --- |

V.

Pamats negatīvam atzinumam par izdevumu likumību un pareizību

| VI. | Izdevumos, kuri 2020. gadā iegrāmatoti attiecībā uz 8., 9., 10. un 11. EAF, ir būtisks kļūdu līmenis. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis pārskatos pieņemtajos izdevumos ir 3,8 %. |
| --- | --- |

VI.

Galvenie revīzijas jautājumi

| VII. | Galvenie revīzijas jautājumi ir tie, kuri saskaņā ar mūsu profesionālo spriedumu mūsu veiktajā kārtējā perioda finanšu pārskatu revīzijā bija vissvarīgākie. Šos jautājumus Palāta skatīja finanšu pārskatu revīzijas kopējā kontekstā un formulējot savu atzinumu par pārskatiem, bet par šiem jautājumiem mēs nesniedzam atsevišķu atzinumu. |
| --- | --- |

VII.

Uzkrātie izdevumi

| VIII. | Mēs novērtējām pārskatos izklāstītos uzkrātos izdevumus, uz kuriem attiecas augsta aplēses pakāpe. 2020. gada beigās Komisija lēsa, ka attiecināmie izdevumi, kuri ir radušies, bet kurus saņēmēji vēl nav paziņojuši, ir 5 452 miljoni EUR (2019. gada beigās – 5 074 miljoni EUR). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Lai novērstu risku, ka uzkrājumi ir uzrādīti nepareizi, mēs pārbaudījām šo uzkrājumu aplēses aprēķinu un caurskatījām 30 atsevišķu līgumu izlasi. Šā darba rezultātā mēs secinājām, ka galīgajos pārskatos atzītie uzkrātie izdevumi bija pareizi. |
| --- | --- |

IX.

Potenciālā ietekme, kuru uz EAF 2020. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

| X. | Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste (AK) vairs nav ES dalībvalsts. Saskaņā ar abu pušu noslēgto Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) AK ir apņēmusies turpināt dalību Eiropas attīstības fondos līdz 11. EAF un visu iepriekšējo vēl atvērto Eiropas attīstības fondu slēgšanai. Apvienotā Karaliste uzņemsies visus tos pašus pienākumus, ko dalībvalstis, saskaņā ar iekšējo nolīgumu, ar kuru 11. EAF tika izveidots, kā arī pienākumus attiecībā uz iepriekšējiem Eiropas attīstības fondiem līdz to slēgšanai. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Izstāšanās līgumā arī norādīts, ka gadījumā, ja par kādām summām no 10. EAF vai no iepriekšējo Eiropas attīstības fondu projektiem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, kad šis līgums stājas spēkā, šo summu AK daļa netiks izmantota atkārtoti. Tas pats attiecas uz AK daļu 11. EAF līdzekļos, par kuriem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas pēc 2020. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Pamatojoties uz to, nav finanšu ietekmes, kas paziņojama saistībā ar 2020. gada EAF pārskatiem. Mēs secinām, ka EAF pārskati 2020. gada 31. decembrī pareizi atspoguļo stāvokli saistībā ar izstāšanās procesu. |
| --- | --- |

XII.

Vadības pienākumi

| XIII. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un 11. EAF Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt EAF gada pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Komisijai ir galīgā atbildība par EAF pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Sagatavojot EAF pārskatus, Komisijas pienākums ir novērtēt Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisija ir atbildīga par Eiropas attīstības fondu finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību. |
| --- | --- |

XV.

Revidenta pienākumi EAF pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

| XVI. | Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka EAF pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskus lēmumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz EAF pārskatiem. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Revīzijā, ko veicam saskaņā ar ISA un ISSAI, mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un visas revīzijas gaitā saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs arī:






  — | apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ EAF pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts EAF tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti, |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ EAF pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts EAF tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti,

| — | iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, |
| --- | --- |

—

iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti,

| — | novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju, |
| --- | --- |

—

novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju,

| — | izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju EAF pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu, |
| --- | --- |

—

izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju EAF pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu,

| — | novērtējam gada pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi gada pārskatos ir izklāstīti patiesi. |
| --- | --- |

—

novērtējam gada pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi gada pārskatos ir izklāstīti patiesi.

| XVIII. | Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Attiecībā uz ieņēmumiem mēs pārbaudām visas dalībvalstu iemaksas un citu veidu ieņēmumu darījumu izlasi. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (izņemot avansa maksājumus) to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot, kas var nenotikt līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju, mēs apzinām tos, kuri EAF pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība. |
| --- | --- |

XXI.

2021. gada 8. jūlijā

Klaus-Heiner LEHNE

priekšsēdētājs

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Saskaņā ar 43., 48.–50. un 58. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, šī ticamības deklarācija neattiecas uz to EAF līdzekļu daļu, kuru pārvalda EIB.

1

---