# Az Európai Unió C 464/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 464 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. november 17. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 464

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. november 17.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 464/01 | A Tanács ajánlása (2021. november 16.) az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| 2021/C 464/02 | A Tanács ajánlása (2021. november 16.) az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése terén a részt vevő tagállamok által elért eredmények értékeléséről | 10 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

2021/C 464/01

A Tanács ajánlása (2021. november 16.) az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről

1

2021/C 464/02

A Tanács ajánlása (2021. november 16.) az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése terén a részt vevő tagállamok által elért eredmények értékeléséről

10

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 464/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER) (
  1
  ) | 15 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 464/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER) (
  1
  )

1

15

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 464/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. november 16. | 16 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 464/04

Euroátváltási árfolyamok — 2021. november 16.

16

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 464/05 | Pályázati felhívás 2022 – EAC/A10/2021 – Európai Szolidaritási Testület | 17 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 464/06 | Értesítés a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról | 19 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 464/07 | Kérelem közzététele a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján | 30 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 464/05

Pályázati felhívás 2022 – EAC/A10/2021 – Európai Szolidaritási Testület

17

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 464/06

Értesítés a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

19

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 464/07

Kérelem közzététele a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 2021.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 464/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 464/1

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2021. november 16.)

az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről

(2021/C 464/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyvre,

tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy a Tanács határozatokat és ajánlásokat fogad el, amelyekben ütemezi az említett határozat mellékletében foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítését két egymást követő kezdeti szakasz során (2018–2020 és 2021–2025), és az egyes szakaszok kezdetekor részletesen meghatározza a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozó konkrétabb célokat. |
| --- | --- |

(1)

A (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy a Tanács határozatokat és ajánlásokat fogad el, amelyekben ütemezi az említett határozat mellékletében foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítését két egymást követő kezdeti szakasz során (2018–2020 és 2021–2025), és az egyes szakaszok kezdetekor részletesen meghatározza a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozó konkrétabb célokat.

| (2) | A Tanács 2018. október 15-én elfogadott egy, a PESCO keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről, valamint a 2018–2020-as és a 2021–2025-ös szakaszra vonatkozó konkrétabb célok meghatározásáról szóló ajánlást (2) (a továbbiakban: a 2018. október 15-i ajánlás).
  A 2018. október 15-i ajánlás 4. és 27. pontjával összhangban a Tanácsnak a 2021–2025-ös időszakra vonatkozóan el kell fogadnia a konkrétabb célok második csomagját. A PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetésekben foglaltak szerint a Tanácsnak a következő szakasz elején, 2021-ben felül kell vizsgálnia az említett ajánlást azzal a céllal, hogy a PESCO stratégiai felülvizsgálatával összhangban meghatározza a PESCO következő, 2021–2025-ös szakaszára vonatkozó célkitűzéseket és konkrét elérendő eredményeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2018. október 15-én elfogadott egy, a PESCO keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről, valamint a 2018–2020-as és a 2021–2025-ös szakaszra vonatkozó konkrétabb célok meghatározásáról szóló ajánlást (2) (a továbbiakban: a 2018. október 15-i ajánlás).

A 2018. október 15-i ajánlás 4. és 27. pontjával összhangban a Tanácsnak a 2021–2025-ös időszakra vonatkozóan el kell fogadnia a konkrétabb célok második csomagját. A PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetésekben foglaltak szerint a Tanácsnak a következő szakasz elején, 2021-ben felül kell vizsgálnia az említett ajánlást azzal a céllal, hogy a PESCO stratégiai felülvizsgálatával összhangban meghatározza a PESCO következő, 2021–2025-ös szakaszára vonatkozó célkitűzéseket és konkrét elérendő eredményeket.

| (3) | A 2020. november 20-i következtetések fényében a PESCO következő szakaszára (2021–2025) vonatkozó célkitűzések és konkrét elérendő eredmények meghatározásakor figyelembe kell venni a koordinált éves védelmi szemlében (CARD) foglalt megállapításokat és ajánlásokat. |
| --- | --- |

(3)

A 2020. november 20-i következtetések fényében a PESCO következő szakaszára (2021–2025) vonatkozó célkitűzések és konkrét elérendő eredmények meghatározásakor figyelembe kell venni a koordinált éves védelmi szemlében (CARD) foglalt megállapításokat és ajánlásokat.

| (4) | A (KKBP) 2020/1639 tanácsi határozattal (3) összhangban kivételes esetben harmadik állam is felkérhető egy adott PESCO-projektben való részvételre, részvételével jelentős értéktöbblettel nyújtva a projekt szempontjából, továbbá hozzájárulva a PESCO és a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) megerősítéséhez, valamint a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(4)

A (KKBP) 2020/1639 tanácsi határozattal (3) összhangban kivételes esetben harmadik állam is felkérhető egy adott PESCO-projektben való részvételre, részvételével jelentős értéktöbblettel nyújtva a projekt szempontjából, továbbá hozzájárulva a PESCO és a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) megerősítéséhez, valamint a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez.

| (5) | A Tanácsnak ezért új ajánlást kell elfogadnia, és hatályon kívül kell helyeznie a 2018. október 15-i ajánlást, |
| --- | --- |

(5)

A Tanácsnak ezért új ajánlást kell elfogadnia, és hatályon kívül kell helyeznie a 2018. október 15-i ajánlást,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

I.   Cél és hatály

| 1. | Tekintettel a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetésekre, a 2025-ig tartó második kezdeti szakasz átfogó célja a részt vevő tagállamok által egymás felé tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése lesz, többek között a PESCO-ról szóló értesítés (4) szerinti teljes körű, koherens haderőcsomag kidolgozása révén, amely hozzájárul az uniós ambíciószint teljesítéséhez. A tagállamoknak a stratégiai iránytűvel összefüggésben részletesebben ki kell dolgozniuk ezt a teljes körű, koherens haderőcsomagot (5). |
| --- | --- |

1.

Tekintettel a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetésekre, a 2025-ig tartó második kezdeti szakasz átfogó célja a részt vevő tagállamok által egymás felé tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése lesz, többek között a PESCO-ról szóló értesítés (4) szerinti teljes körű, koherens haderőcsomag kidolgozása révén, amely hozzájárul az uniós ambíciószint teljesítéséhez. A tagállamoknak a stratégiai iránytűvel összefüggésben részletesebben ki kell dolgozniuk ezt a teljes körű, koherens haderőcsomagot (5).

| 2. | Ezen ajánlás célja, hogy közös megközelítést biztosítva lehetővé tegye, hogy a részt vevő tagállamok teljesíteni tudják a (KKBP) 2017/2315 határozat mellékletében foglalt szigorúbb kötelezettségvállalásokat. A vonatkozó adatok teljes köre, köztük ütemtervek alapján elő kell segítenie az említett határozat 6. cikkében meghatározott éves értékelési folyamatot. Annak érdekében, hogy segítse a részt vevő tagállamokat a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének megtervezésében és abban, hogy megkönnyítsék a PESCO keretében elért eredményeknek az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) jelentésében való értékelését, ez az ajánlás köztes célokat, mérföldköveket tartalmaz, az előrehaladás mérésére alkalmas, kapcsolódó mutatókkal együtt, többek között az operatív kötelezettségvállalások tekintetében, annak érdekében, hogy a tagállami eszközök és képességek keretein belül méltányos részesedést biztosítson a KBVP-missziókra és -műveletekre irányuló haderő-generálás tekintetében. Az említett adatokat a részt vevő tagállamoknak évente kell az említett határozat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban felülvizsgált és – adott esetben – aktualizált nemzeti végrehajtási tervükben ismertetniük. A 2013/488/EU tanácsi határozatban (6) foglalt biztonsági szabályok is alkalmazandók a nemzeti végrehajtási tervek és – a bennük foglalt információk alapján – az egyéb releváns dokumentumok tekintetében. A PESCO titkárságának támogatása mellett a részt vevő tagállamoknak a PESCO és az egyéb védelmi vonatkozású kezdeményezések – így például a CARD – összefüggésében előírt és biztosított információk tekintetében gondoskodniuk kell az átláthatóságról az összes részt vevő tagállam körében, valamint tovább kell fokozniuk az összhangot és a következetességet. Az adminisztratív terhek csökkentése és a nemzeti végrehajtási tervek színvonalának javítása érdekében tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni a különböző védelmi vonatkozású kezdeményezések közötti összhangot, így például a tagállami jelentések tekintetében is. E munka során figyelembe kell venni a PESCO első kezdeti szakaszának (2018–2020) végén, különösen a kapcsolódó stratégiai felülvizsgálati folyamat keretében levont tanulságokat. |
| --- | --- |

2.

Ezen ajánlás célja, hogy közös megközelítést biztosítva lehetővé tegye, hogy a részt vevő tagállamok teljesíteni tudják a (KKBP) 2017/2315 határozat mellékletében foglalt szigorúbb kötelezettségvállalásokat. A vonatkozó adatok teljes köre, köztük ütemtervek alapján elő kell segítenie az említett határozat 6. cikkében meghatározott éves értékelési folyamatot. Annak érdekében, hogy segítse a részt vevő tagállamokat a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének megtervezésében és abban, hogy megkönnyítsék a PESCO keretében elért eredményeknek az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) jelentésében való értékelését, ez az ajánlás köztes célokat, mérföldköveket tartalmaz, az előrehaladás mérésére alkalmas, kapcsolódó mutatókkal együtt, többek között az operatív kötelezettségvállalások tekintetében, annak érdekében, hogy a tagállami eszközök és képességek keretein belül méltányos részesedést biztosítson a KBVP-missziókra és -műveletekre irányuló haderő-generálás tekintetében. Az említett adatokat a részt vevő tagállamoknak évente kell az említett határozat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban felülvizsgált és – adott esetben – aktualizált nemzeti végrehajtási tervükben ismertetniük. A 2013/488/EU tanácsi határozatban (6) foglalt biztonsági szabályok is alkalmazandók a nemzeti végrehajtási tervek és – a bennük foglalt információk alapján – az egyéb releváns dokumentumok tekintetében. A PESCO titkárságának támogatása mellett a részt vevő tagállamoknak a PESCO és az egyéb védelmi vonatkozású kezdeményezések – így például a CARD – összefüggésében előírt és biztosított információk tekintetében gondoskodniuk kell az átláthatóságról az összes részt vevő tagállam körében, valamint tovább kell fokozniuk az összhangot és a következetességet. Az adminisztratív terhek csökkentése és a nemzeti végrehajtási tervek színvonalának javítása érdekében tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni a különböző védelmi vonatkozású kezdeményezések közötti összhangot, így például a tagállami jelentések tekintetében is. E munka során figyelembe kell venni a PESCO első kezdeti szakaszának (2018–2020) végén, különösen a kapcsolódó stratégiai felülvizsgálati folyamat keretében levont tanulságokat.

| 3. | Ezen ajánlás a (KKBP) 2017/2315 határozat mellékletében foglalt kötelezettségvállalásokkal összhangban – azok módosítása, illetve új kötelezettségvállalások bevezetése nélkül – iránymutatást nyújt a 2021–2025-ös szakaszra vonatkozó, említett kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezésére vonatkozóan, továbbá konkrétabb célokat határoz meg minden egyes kötelezettségvállalás tekintetében, kiemelve, hogy a részt vevő tagállamoknak mielőbb végre kell hajtaniuk az említett kötelezettségvállalásokat, különösen a 2020-ig teljesítendőket. |
| --- | --- |

3.

Ezen ajánlás a (KKBP) 2017/2315 határozat mellékletében foglalt kötelezettségvállalásokkal összhangban – azok módosítása, illetve új kötelezettségvállalások bevezetése nélkül – iránymutatást nyújt a 2021–2025-ös szakaszra vonatkozó, említett kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezésére vonatkozóan, továbbá konkrétabb célokat határoz meg minden egyes kötelezettségvállalás tekintetében, kiemelve, hogy a részt vevő tagállamoknak mielőbb végre kell hajtaniuk az említett kötelezettségvállalásokat, különösen a 2020-ig teljesítendőket.

| 4. | A II. szakaszban említett, egyes meghatározott kötelezettségvállalásokra vonatkozó, adott esetben az előrehaladás mérésére alkalmas mutatókat is tartalmazó konkrétabb célok lehetővé teszik majd, hogy a részt vevő tagállamok strukturált és átlátható módon tervezzék meg, hogy miként teljesítik a szigorúbb kötelezettségvállalásokat, továbbá hogy részletes és értékelhető információkat nyújtsanak nemzeti végrehajtási tervükben az egyes kötelezettségvállalások teljesítése terén elért eredményekről. Biztosítani kell, hogy a PESCO stratégiai felülvizsgálatában említetteknek megfelelően a részt vevő tagállamok között rendszeres párbeszédre kerülhessen sor a Tanács megfelelő előkészítő szerveiben, különösen azon területek vonatkozásában, ahol az erőfeszítéseket fenn kell tartani vagy fokozni kell. |
| --- | --- |

4.

A II. szakaszban említett, egyes meghatározott kötelezettségvállalásokra vonatkozó, adott esetben az előrehaladás mérésére alkalmas mutatókat is tartalmazó konkrétabb célok lehetővé teszik majd, hogy a részt vevő tagállamok strukturált és átlátható módon tervezzék meg, hogy miként teljesítik a szigorúbb kötelezettségvállalásokat, továbbá hogy részletes és értékelhető információkat nyújtsanak nemzeti végrehajtási tervükben az egyes kötelezettségvállalások teljesítése terén elért eredményekről. Biztosítani kell, hogy a PESCO stratégiai felülvizsgálatában említetteknek megfelelően a részt vevő tagállamok között rendszeres párbeszédre kerülhessen sor a Tanács megfelelő előkészítő szerveiben, különösen azon területek vonatkozásában, ahol az erőfeszítéseket fenn kell tartani vagy fokozni kell.

| 5. | A cél a meglévő, pontosabb célkitűzések kiigazítása az első kezdeti szakasz során szerzett tapasztalatok alapján annak elősegítése érdekében, hogy amint lehetséges, de legkésőbb 2025 végéig a részt vevő tagállamok jobb konkrét eredményeket érjenek el, és könnyebbé váljon a végrehajtás a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani – többek között projektszinten – a javításra szoruló területekre, a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló következtetésekkel összhangban, valamint annak biztosítására, hogy az előrelépés a két egymást követő kezdeti szakaszon (2018–2020 és 2021–2025) túl is folyamatos legyen. A két, egymást követő kezdeti szakasz végén, 2025-ben a Tanács stratégiai felülvizsgálatot végez majd, amelynek során értékeli az egyes részt vevő tagállamok által tett, a (KKBP) 2017/2315 határozatban foglalt szigorúbb PESCO-kötelezettségvállalások teljesítését, és a PESCO keretében elért eredmények fényében aktualizálni és szükség esetén fokozni fogja ezeket a kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy azok tükrözzék az uniós biztonsági környezet változásait, az Unió műveleti igényeit, valamint a tagállami és az uniós képességfejlesztési prioritásokat. Ezzel összefüggésben 2026 elején, a fent vázolt stratégiai felülvizsgálatot követően a Tanácsnak el kell fogadnia a konkrétabb célok harmadik – szükség szerint aktualizált és megerősített – csomagját, figyelembe véve a (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének c) pontját. |
| --- | --- |

5.

A cél a meglévő, pontosabb célkitűzések kiigazítása az első kezdeti szakasz során szerzett tapasztalatok alapján annak elősegítése érdekében, hogy amint lehetséges, de legkésőbb 2025 végéig a részt vevő tagállamok jobb konkrét eredményeket érjenek el, és könnyebbé váljon a végrehajtás a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani – többek között projektszinten – a javításra szoruló területekre, a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló következtetésekkel összhangban, valamint annak biztosítására, hogy az előrelépés a két egymást követő kezdeti szakaszon (2018–2020 és 2021–2025) túl is folyamatos legyen. A két, egymást követő kezdeti szakasz végén, 2025-ben a Tanács stratégiai felülvizsgálatot végez majd, amelynek során értékeli az egyes részt vevő tagállamok által tett, a (KKBP) 2017/2315 határozatban foglalt szigorúbb PESCO-kötelezettségvállalások teljesítését, és a PESCO keretében elért eredmények fényében aktualizálni és szükség esetén fokozni fogja ezeket a kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy azok tükrözzék az uniós biztonsági környezet változásait, az Unió műveleti igényeit, valamint a tagállami és az uniós képességfejlesztési prioritásokat. Ezzel összefüggésben 2026 elején, a fent vázolt stratégiai felülvizsgálatot követően a Tanácsnak el kell fogadnia a konkrétabb célok harmadik – szükség szerint aktualizált és megerősített – csomagját, figyelembe véve a (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének c) pontját.

II.   A kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezése konkrétabb célok meghatározásával

1–5. kötelezettségvállalás

| 6. | 1. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben pontos pénzügyi adatokat kell megadniuk arról, hogy az előző évhez képest reálértéken – többek között abszolút számokban – megadva hogyan alakultak a védelmi összkiadásaik (7), demonstrálva a kiadások rendszeres növelésére irányuló terv meglétét. E tekintetben a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben meg kell adniuk továbbá az elkövetkező évekre vonatkozó, nemzeti szinten jóváhagyott kiadási előrejelzéseiket. Azon részt vevő tagállamoknak, amelyek NATO-tagok is és a védelmi kiadásokra vonatkozó megfelelő NATO-iránymutatásban foglaltaknak megfelelő vagy azokat meghaladó kiadásokat eszközölnek, jelezniük kell azon szándékukat, hogy fenntartják-e vagy módosítják védelmi kiadásaik ezen szintjét. A nemzeti végrehajtási tervek összefüggésében a védelmi kiadásokra (8) vonatkozó megfelelő hatályos NATO-iránymutatásokban foglaltak teljesítésére tett erőfeszítéseket, illetve az említett iránymutatásokban foglaltak fenntartását vagy meghaladását e szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítésére irányuló pozitív tendenciának kell tekinteni. A nemzeti végrehajtási tervekben megadott információk alapján a főképviselő éves jelentésében – a (KKBP) 2017/2315 határozat 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban – részletes áttekintés is szerepelni fog a védelmi kiadások alakulásáról, a részt vevő tagállamok szerinti bontásban. |
| --- | --- |

6.

1. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben pontos pénzügyi adatokat kell megadniuk arról, hogy az előző évhez képest reálértéken – többek között abszolút számokban – megadva hogyan alakultak a védelmi összkiadásaik (7), demonstrálva a kiadások rendszeres növelésére irányuló terv meglétét. E tekintetben a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben meg kell adniuk továbbá az elkövetkező évekre vonatkozó, nemzeti szinten jóváhagyott kiadási előrejelzéseiket. Azon részt vevő tagállamoknak, amelyek NATO-tagok is és a védelmi kiadásokra vonatkozó megfelelő NATO-iránymutatásban foglaltaknak megfelelő vagy azokat meghaladó kiadásokat eszközölnek, jelezniük kell azon szándékukat, hogy fenntartják-e vagy módosítják védelmi kiadásaik ezen szintjét. A nemzeti végrehajtási tervek összefüggésében a védelmi kiadásokra (8) vonatkozó megfelelő hatályos NATO-iránymutatásokban foglaltak teljesítésére tett erőfeszítéseket, illetve az említett iránymutatásokban foglaltak fenntartását vagy meghaladását e szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítésére irányuló pozitív tendenciának kell tekinteni. A nemzeti végrehajtási tervekben megadott információk alapján a főképviselő éves jelentésében – a (KKBP) 2017/2315 határozat 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban – részletes áttekintés is szerepelni fog a védelmi kiadások alakulásáról, a részt vevő tagállamok szerinti bontásban.

| 7. | 2. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamok mindegyikének nemzeti végrehajtási tervében pontos pénzügyi adatokat kell megadnia azzal kapcsolatban, hogy hogyan szándékozik hozzájárulni a védelmi beruházásokra vonatkozó 20 %-os közös referenciaértékhez (9). Ezen információk keretében az előző évhez viszonyított növekedés előrejelzését reálértéken, a teljes védelmi költségvetés százalékában kifejezve kell megadni. A számadatoknak tartalmazniuk kell a védelmi beszerzésekre és a kutatás-fejlesztésre (K+F) irányuló beruházásokat. Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyeknek a kiadásai már elérték vagy meghaladták a (közös) referenciaérték szintjét, jelezniük kell, hogy fenntartani vagy módosítani tervezik-e ezt a kiadási szintet. |
| --- | --- |

7.

2. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamok mindegyikének nemzeti végrehajtási tervében pontos pénzügyi adatokat kell megadnia azzal kapcsolatban, hogy hogyan szándékozik hozzájárulni a védelmi beruházásokra vonatkozó 20 %-os közös referenciaértékhez (9). Ezen információk keretében az előző évhez viszonyított növekedés előrejelzését reálértéken, a teljes védelmi költségvetés százalékában kifejezve kell megadni. A számadatoknak tartalmazniuk kell a védelmi beszerzésekre és a kutatás-fejlesztésre (K+F) irányuló beruházásokat. Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyeknek a kiadásai már elérték vagy meghaladták a (közös) referenciaérték szintjét, jelezniük kell, hogy fenntartani vagy módosítani tervezik-e ezt a kiadási szintet.

| 8. | 3. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben részletes tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy hogyan és milyen eszközökkel törekednek a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számának, méretének és hatásának növelésére, költségvetési számadatokat és azon konkrét projekteket is megemlítve, amelyek uniós pénzügyi támogatásban részesülnek vagy részesültek. E tekintetben a részt vevő tagállamok mindegyikének pontos pénzügyi adatokat kell megadnia arra vonatkozóan, hogy hogyan szándékozik hozzájárulni ahhoz, hogy reálértéken megvalósuljon a felszerelések európai együttműködésen alapuló beszerzésére vonatkozó közös referenciaérték (a felszerelésekkel kapcsolatos összkiadások 35 %-a) és az európai együttműködésen alapuló, védelmi célú kutatásra és technológiára (K+T) vonatkozó közös referenciaérték (a védelmi célú K+T összkiadások 20 %-a). Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyeknek a kiadásai már elérték ezeket a szinteket, jelezniük kell, hogy fenntartani vagy módosítani tervezik-e ezeket a kiadási szinteket. |
| --- | --- |

8.

3. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben részletes tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy hogyan és milyen eszközökkel törekednek a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számának, méretének és hatásának növelésére, költségvetési számadatokat és azon konkrét projekteket is megemlítve, amelyek uniós pénzügyi támogatásban részesülnek vagy részesültek. E tekintetben a részt vevő tagállamok mindegyikének pontos pénzügyi adatokat kell megadnia arra vonatkozóan, hogy hogyan szándékozik hozzájárulni ahhoz, hogy reálértéken megvalósuljon a felszerelések európai együttműködésen alapuló beszerzésére vonatkozó közös referenciaérték (a felszerelésekkel kapcsolatos összkiadások 35 %-a) és az európai együttműködésen alapuló, védelmi célú kutatásra és technológiára (K+T) vonatkozó közös referenciaérték (a védelmi célú K+T összkiadások 20 %-a). Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyeknek a kiadásai már elérték ezeket a szinteket, jelezniük kell, hogy fenntartani vagy módosítani tervezik-e ezeket a kiadási szinteket.

| 9. | 4. kötelezettségvállalás: az évről évre történő tényleges előrehaladás nyomon követésének elősegítése érdekében a részt vevő tagállamok mindegyikének nemzeti végrehajtási tervében egyértelmű és pontos pénzügyi adatokat kell megadnia arra vonatkozóan, hogy – a védelmi összkiadásoknak a védelmi célú K+T-re fordított részarányában – miként fog hozzájárulni a védelmi összkiadások 2 %-ának (közös referenciaérték) megközelítéséhez, a kiadási előrejelzéseket is beleértve. |
| --- | --- |

9.

4. kötelezettségvállalás: az évről évre történő tényleges előrehaladás nyomon követésének elősegítése érdekében a részt vevő tagállamok mindegyikének nemzeti végrehajtási tervében egyértelmű és pontos pénzügyi adatokat kell megadnia arra vonatkozóan, hogy – a védelmi összkiadásoknak a védelmi célú K+T-re fordított részarányában – miként fog hozzájárulni a védelmi összkiadások 2 %-ának (közös referenciaérték) megközelítéséhez, a kiadási előrejelzéseket is beleértve.

| 10. | 5. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamokat ösztönözzük arra, hogy a fent meghatározott konkrétabb célok fényében nemzeti végrehajtási tervükben minden évben osszák meg azokat a tapasztalataikat, amelyeket az 1–4. kötelezettségvállalás teljesítésének tervezése és a teljesítéshez való hozzájárulás terén szereztek. 2025 végén a nemzeti végrehajtási tervekben megadott kiadási adatok alapján sor kerül majd e kötelezettségvállalások felülvizsgálatára annak érdekében, hogy – a Tanács általi jóváhagyás érdekében – szükség szerint ki lehessen igazítani az ezekhez a kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó mutatókat és célokat. |
| --- | --- |

10.

5. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamokat ösztönözzük arra, hogy a fent meghatározott konkrétabb célok fényében nemzeti végrehajtási tervükben minden évben osszák meg azokat a tapasztalataikat, amelyeket az 1–4. kötelezettségvállalás teljesítésének tervezése és a teljesítéshez való hozzájárulás terén szereztek. 2025 végén a nemzeti végrehajtási tervekben megadott kiadási adatok alapján sor kerül majd e kötelezettségvállalások felülvizsgálatára annak érdekében, hogy – a Tanács általi jóváhagyás érdekében – szükség szerint ki lehessen igazítani az ezekhez a kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó mutatókat és célokat.

6–11. kötelezettségvállalás

| 11. | 6. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamok nemzeti döntéshozataluk, prioritásmeghatározásuk és védelmi tervezésük elősegítése és koherensebbé tétele érdekében 2025-re szisztematikusabban fogják figyelembe venni és még inkább ki fogják használni az uniós képességfejlesztési eszközöket és kezdeményezéseket – így például a képességfejlesztési tervet és a CARD-ot –, amelyek biztosítják az eredmények koherenciáját a vonatkozó NATO-folyamatok viszonylatában, amennyiben a követelmények átfedik egymást, elismerve ugyanakkor a két szervezet eltérő jellegét, valamint felelősségi körüket és tagságukat. Ez azt jelentené, hogy a tagállamoknak hangsúlyozniuk kell az Unión belüli képességfejlesztésben betöltött érdemi szerepüket, többek között azáltal, hogy a CARD megállapításainak és ajánlásainak tükrében megjelölik az Unión belüli, együttműködésen alapuló védelmi képességi tevékenységek fejlesztésének előnyben részesített területeit. E célból a részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy – többek között nemzeti prioritásmeghatározás útján – miként hajtják végre a képességfejlesztési tervből származtatott uniós képességfejlesztési prioritásokat, valamint fel kell vázolniuk az elkövetkező években megvalósítandó prioritásaikkal kapcsolatos terveiket és céljaikat. |
| --- | --- |

11.

6. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamok nemzeti döntéshozataluk, prioritásmeghatározásuk és védelmi tervezésük elősegítése és koherensebbé tétele érdekében 2025-re szisztematikusabban fogják figyelembe venni és még inkább ki fogják használni az uniós képességfejlesztési eszközöket és kezdeményezéseket – így például a képességfejlesztési tervet és a CARD-ot –, amelyek biztosítják az eredmények koherenciáját a vonatkozó NATO-folyamatok viszonylatában, amennyiben a követelmények átfedik egymást, elismerve ugyanakkor a két szervezet eltérő jellegét, valamint felelősségi körüket és tagságukat. Ez azt jelentené, hogy a tagállamoknak hangsúlyozniuk kell az Unión belüli képességfejlesztésben betöltött érdemi szerepüket, többek között azáltal, hogy a CARD megállapításainak és ajánlásainak tükrében megjelölik az Unión belüli, együttműködésen alapuló védelmi képességi tevékenységek fejlesztésének előnyben részesített területeit. E célból a részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy – többek között nemzeti prioritásmeghatározás útján – miként hajtják végre a képességfejlesztési tervből származtatott uniós képességfejlesztési prioritásokat, valamint fel kell vázolniuk az elkövetkező években megvalósítandó prioritásaikkal kapcsolatos terveiket és céljaikat.

| 12. | 7. kötelezettségvállalás: minden részt vevő tagállamnak nemzeti végrehajtási tervében évente jeleznie kell, hogy miként vették igénybe a lehető legjobban a rendelkezésre álló uniós eszközöket és folyamatokat, továbbá hogy miként tervezi az e tekintetben való továbbhaladást. Ez magában foglalja a CARD folyamatának támogatását, többek között az összes kért releváns információ rendelkezésre bocsátásával, a CARD keretében folytatott kétoldalú párbeszédek lebonyolításával és – lehetőség szerint – a nemzeti védelmi felülvizsgálatok eredményeinek megosztásával. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy miként hajtották végre, és/vagy miként tervezik felhasználni az elfogadott CARD-jelentésekben szereplő, megvalósítható ajánlásokat. |
| --- | --- |

12.

7. kötelezettségvállalás: minden részt vevő tagállamnak nemzeti végrehajtási tervében évente jeleznie kell, hogy miként vették igénybe a lehető legjobban a rendelkezésre álló uniós eszközöket és folyamatokat, továbbá hogy miként tervezi az e tekintetben való továbbhaladást. Ez magában foglalja a CARD folyamatának támogatását, többek között az összes kért releváns információ rendelkezésre bocsátásával, a CARD keretében folytatott kétoldalú párbeszédek lebonyolításával és – lehetőség szerint – a nemzeti védelmi felülvizsgálatok eredményeinek megosztásával. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy miként hajtották végre, és/vagy miként tervezik felhasználni az elfogadott CARD-jelentésekben szereplő, megvalósítható ajánlásokat.

| 13. | 8. kötelezettségvállalás: éves szinten a részt vevő tagállamok a lehető legjobban igénybe veszik az Európai Védelmi Alapot az együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektjeik támogatására. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben meg kell jelölniük, hogy a képességfejlesztési terv és a CARD kiemelt területei alapján jóváhagyott mely uniós képességfejlesztési prioritások tekintetében részesültek uniós pénzügyi támogatásban, illetve mely uniós képességfejlesztési prioritások esetében számolnak uniós pénzügyi támogatás igénybevételének lehetőségével, valamint – a lehetőségekhez mérten – azt, hogy milyen részarányt képviselnek azok a nemzeti védelmi beruházások, amelyekre az ilyen együttműködésen alapuló projektek vonatkozásában kötelezettséget vállaltak vagy kötelezettséget terveznek vállalni. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell továbbá a nemzeti képességfejlesztési erőfeszítéseikhez nyújtott uniós támogatás felhasználhatóságát és hozzáadott értékét. Ezenkívül, a meghatározott uniós hozzáadott értékkel rendelkező, együttműködésen alapuló projektek tekintetében a részt vevő tagállamoknak 2025 végére jelezniük kell abbéli szándékukat, hogy biztosítják a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés (2017–2019), az európai védelmi ipari fejlesztési program (2019–2020), valamint az Európai Védelmi Alap eredményeinek a nyomon követését. |
| --- | --- |

13.

8. kötelezettségvállalás: éves szinten a részt vevő tagállamok a lehető legjobban igénybe veszik az Európai Védelmi Alapot az együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektjeik támogatására. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben meg kell jelölniük, hogy a képességfejlesztési terv és a CARD kiemelt területei alapján jóváhagyott mely uniós képességfejlesztési prioritások tekintetében részesültek uniós pénzügyi támogatásban, illetve mely uniós képességfejlesztési prioritások esetében számolnak uniós pénzügyi támogatás igénybevételének lehetőségével, valamint – a lehetőségekhez mérten – azt, hogy milyen részarányt képviselnek azok a nemzeti védelmi beruházások, amelyekre az ilyen együttműködésen alapuló projektek vonatkozásában kötelezettséget vállaltak vagy kötelezettséget terveznek vállalni. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell továbbá a nemzeti képességfejlesztési erőfeszítéseikhez nyújtott uniós támogatás felhasználhatóságát és hozzáadott értékét. Ezenkívül, a meghatározott uniós hozzáadott értékkel rendelkező, együttműködésen alapuló projektek tekintetében a részt vevő tagállamoknak 2025 végére jelezniük kell abbéli szándékukat, hogy biztosítják a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés (2017–2019), az európai védelmi ipari fejlesztési program (2019–2020), valamint az Európai Védelmi Alap eredményeinek a nyomon követését.

| 14. | 9. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak össze kell állítaniuk a PESCO keretében és az egyéb keretek között a képességfejlesztési tervvel összhangban folyó, együttműködésen alapuló megfelelő képességfejlesztési projektek jegyzékét, továbbá jelezniük kell a követelmények harmonizálása tervezett megkezdésének és befejezésének időpontját. A tervezett és megvalósítani szándékozott projektek esetében is jelezni kell a képességek tekintetében fennálló követelmények harmonizálásának előirányzott kezdetét. Ezeket az adatokat meg kell adni az elkövetkező évekre vonatkozóan, különös hangsúlyt helyezve a képességfejlesztési terv alapján azonosított, a képességek tekintetében fennálló hiányosságok megszüntetésére, a CARD figyelembevételével. |
| --- | --- |

14.

9. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak össze kell állítaniuk a PESCO keretében és az egyéb keretek között a képességfejlesztési tervvel összhangban folyó, együttműködésen alapuló megfelelő képességfejlesztési projektek jegyzékét, továbbá jelezniük kell a követelmények harmonizálása tervezett megkezdésének és befejezésének időpontját. A tervezett és megvalósítani szándékozott projektek esetében is jelezni kell a képességek tekintetében fennálló követelmények harmonizálásának előirányzott kezdetét. Ezeket az adatokat meg kell adni az elkövetkező évekre vonatkozóan, különös hangsúlyt helyezve a képességfejlesztési terv alapján azonosított, a képességek tekintetében fennálló hiányosságok megszüntetésére, a CARD figyelembevételével.

| 15. | 10. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben konkrét példákkal megjelölve – így például kiképzés és oktatás, gyakorlatok, katonai bázisok és logisztikai támogatás – fel kell térképezniük azokat a képességeket és létesítményeket, amelyeket a többi részt vevő tagállam általi közös használat céljára rendelkezésre szándékoznak bocsátani és biztosítani terveznek, megjelölve azt is, hogy ezek közül melyek állnak rendelkezésre műveletek esetén is. A részt vevő tagállamok a nemzeti végrehajtási tervükben feltérképezhetik azt is, hogy a más részt vevő tagállamok által felajánlott mely képességek – így például infrastruktúra – képezhetik együttműködés alapját. A nemzeti végrehajtási tervekben jelezni kell, hogy az ilyen együttműködéssel hogyan lehetne optimalizálni a rendelkezésre álló erőforrásokat és javítani átfogó hatékonyságukat, többek között a potenciális megtakarításokra vonatkozó információk megadásával, amennyiben vannak ilyen információk. A részt vevő tagállamoknak használniuk kell az együttműködési adatbázist (CODABA), különösen annak érdekében, hogy ily módon információcserét tudjanak folytatni az e tekintetben releváns védelmi terveikkel és érdekeikkel kapcsolatban. A részt vevő tagállamoknak rendszeresen információkat kell feltölteniük ebbe az adatbázisba, és e feltöltésekről be kell számolniuk nemzeti végrehajtási tervükben. |
| --- | --- |

15.

10. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben konkrét példákkal megjelölve – így például kiképzés és oktatás, gyakorlatok, katonai bázisok és logisztikai támogatás – fel kell térképezniük azokat a képességeket és létesítményeket, amelyeket a többi részt vevő tagállam általi közös használat céljára rendelkezésre szándékoznak bocsátani és biztosítani terveznek, megjelölve azt is, hogy ezek közül melyek állnak rendelkezésre műveletek esetén is. A részt vevő tagállamok a nemzeti végrehajtási tervükben feltérképezhetik azt is, hogy a más részt vevő tagállamok által felajánlott mely képességek – így például infrastruktúra – képezhetik együttműködés alapját. A nemzeti végrehajtási tervekben jelezni kell, hogy az ilyen együttműködéssel hogyan lehetne optimalizálni a rendelkezésre álló erőforrásokat és javítani átfogó hatékonyságukat, többek között a potenciális megtakarításokra vonatkozó információk megadásával, amennyiben vannak ilyen információk. A részt vevő tagállamoknak használniuk kell az együttműködési adatbázist (CODABA), különösen annak érdekében, hogy ily módon információcserét tudjanak folytatni az e tekintetben releváns védelmi terveikkel és érdekeikkel kapcsolatban. A részt vevő tagállamoknak rendszeresen információkat kell feltölteniük ebbe az adatbázisba, és e feltöltésekről be kell számolniuk nemzeti végrehajtási tervükben.

| 16. | 11. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként fogják fokozni a kibervédelmi együttműködésüket, többek között már meglévő kezdeményezéseken vagy együttműködésen alapuló új tevékenységeken keresztül. Nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként tervezik 2025-ig fenntartani vagy tovább fokozni a multinacionális kiberbiztonsági gyakorlatokban való részvételüket és az együttműködésüket, többek között az EDA és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) keretében. Ezenkívül a részt vevő tagállamoknak 2025-ig jelezniük kell, hogy miként kívánnak rendszeres együttműködést kialakítani egyéb részt vevő tagállamokkal a kibervédelem és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek – így például az információmegosztás, a kiképzés és az operatív támogatás, valamint a képességfejlesztés – terén. A PESCO végrehajtásának aktuális állásáról szóló éves főképviselői jelentés melléklete a nemzeti végrehajtási tervekből származó információkat fog tartalmazni a részt vevő tagállamok által a kibervédelem terén folytatott együttműködésről, valamint e tagállamoknak a kibervédelemhez és az ahhoz kapcsolódó tevékenységekhez – ezen belül többek között a képességfejlesztéshez – való hozzájárulásáról. |
| --- | --- |

16.

11. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként fogják fokozni a kibervédelmi együttműködésüket, többek között már meglévő kezdeményezéseken vagy együttműködésen alapuló új tevékenységeken keresztül. Nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként tervezik 2025-ig fenntartani vagy tovább fokozni a multinacionális kiberbiztonsági gyakorlatokban való részvételüket és az együttműködésüket, többek között az EDA és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) keretében. Ezenkívül a részt vevő tagállamoknak 2025-ig jelezniük kell, hogy miként kívánnak rendszeres együttműködést kialakítani egyéb részt vevő tagállamokkal a kibervédelem és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek – így például az információmegosztás, a kiképzés és az operatív támogatás, valamint a képességfejlesztés – terén. A PESCO végrehajtásának aktuális állásáról szóló éves főképviselői jelentés melléklete a nemzeti végrehajtási tervekből származó információkat fog tartalmazni a részt vevő tagállamok által a kibervédelem terén folytatott együttműködésről, valamint e tagállamoknak a kibervédelemhez és az ahhoz kapcsolódó tevékenységekhez – ezen belül többek között a képességfejlesztéshez – való hozzájárulásáról.

12–14. kötelezettségvállalás

| 17. | 12. kötelezettségvállalás: 2025-ig a részt vevő tagállamoknak:






  a) | 12.1. rész-kötelezettségvállalás:






  — | minden olyan telepíthető nemzeti képességgel hozzá kell járulniuk az uniós haderő-katalógushoz, amelyek megfelelnek a PESCO-ról szóló értesítés (10) szerinti teljes körű, koherens uniós haderőcsomagra (EU FSFP) irányuló legfrissebb uniós követelménykatalógusban szereplő követelményeknek, az eredménykatalógusban meghatározott uniós haderőcsomagra építve (11). Az „egyetlen haderő” elvének megfelelően a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak összhangban kell lenniük az „átfogó cél” folyamatára vonatkozó utasításokkal, és tartalmazniuk kell minden telepíthető eszközt (beleértve a parancsnokságokat, valamint a missziók és műveletek támogatására felhasználható képességeket is). A részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben be kell számolniuk ezekről a hozzájárulásokról; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

12. kötelezettségvállalás: 2025-ig a részt vevő tagállamoknak:

a)

12.1. rész-kötelezettségvállalás:

—

minden olyan telepíthető nemzeti képességgel hozzá kell járulniuk az uniós haderő-katalógushoz, amelyek megfelelnek a PESCO-ról szóló értesítés (10) szerinti teljes körű, koherens uniós haderőcsomagra (EU FSFP) irányuló legfrissebb uniós követelménykatalógusban szereplő követelményeknek, az eredménykatalógusban meghatározott uniós haderőcsomagra építve (11). Az „egyetlen haderő” elvének megfelelően a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak összhangban kell lenniük az „átfogó cél” folyamatára vonatkozó utasításokkal, és tartalmazniuk kell minden telepíthető eszközt (beleértve a parancsnokságokat, valamint a missziók és műveletek támogatására felhasználható képességeket is). A részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben be kell számolniuk ezekről a hozzájárulásokról;

| — | előtérbe kell helyezniük a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célok teljesítéséhez szükséges képességek jövőbeli rendelkezésre állását, optimalizálva az uniós haderő-katalógushoz rövid és középtávon tervezett hozzájárulásokat. Hangsúlyt kell fektetni valamennyi rövid távú, jelentős hatással bíró képességfejlesztési cél teljesítésére. Tervezési erőfeszítéseik mérésére az „átfogó cél” folyamatának keretében kerül majd sor. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben be kell számolniuk ezekről a tervezési erőfeszítésekről; |
| --- | --- |

—

előtérbe kell helyezniük a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célok teljesítéséhez szükséges képességek jövőbeli rendelkezésre állását, optimalizálva az uniós haderő-katalógushoz rövid és középtávon tervezett hozzájárulásokat. Hangsúlyt kell fektetni valamennyi rövid távú, jelentős hatással bíró képességfejlesztési cél teljesítésére. Tervezési erőfeszítéseik mérésére az „átfogó cél” folyamatának keretében kerül majd sor. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben be kell számolniuk ezekről a tervezési erőfeszítésekről;

| b) | 12.2. rész-kötelezettségvállalás: az EU katonai gyorsreagálási koncepciójának megfelelően fel kell tölteniük adatokkal a gyorsreagálási adatbázist, hogy azt az uniós ambíciószint teljesítéséhez való hozzájárulás céljából hasznos katonai tervezési eszközként igénybe lehessen venni. A gyorsreagálási adatbázisban a részt vevő tagállamok – a bevetésre vonatkozó határozatok tekintetében esetlegesen fennálló alkotmányos követelmények sérelme nélkül – jelzik, hogy potenciálisan mennyi, a KBVP keretébe tartozó katonai missziókban, illetve műveletekben gyorsan telepíthető vagy igénybe vehető alakulat, képesség és megfelelő támogató infrastruktúra rendelkezésre bocsátásával tudnak hozzájárulni az uniós ambíciószint teljesítéséhez. E célból az éves katonai gyorsreagálási koordinációs konferenciát megelőzően minden részt vevő tagállamnak aktualizálnia kell a rendelkezésre álló katonai alakulatok és képességek jegyzékét a gyorsreagálási adatbázisban. Ez magában foglalja a szárazföldi, a tengeri és a légi adatbázisok aktualizálását, illetve adatokkal való feltöltését, adott esetben a képességek és a haderők készültségi szintjének a feltüntetésével. A gyorsreagálási adatbázis e részét – a minősítésre vonatkozó követelmények sérelme nélkül – hozzáférhetővé kell tenni a részt vevő tagállamok számára azért, hogy ezáltal könnyebbé váljon annak kiinduló értékelése, hogy van-e lehetőség katonai KBVP-missziót vagy -műveletet indítani. E tekintetben az alakulatoknak és a képességeknek egy, az illusztratív forgatókönyvekből származtatott követelményelemzésen alapuló előrejelzése lehetővé tenné a részt vevő tagállamok számára, hogy pontosabb adatokat töltsenek fel a gyorsreagálási adatbázisba. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell az adatbázishoz való hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

b)

12.2. rész-kötelezettségvállalás: az EU katonai gyorsreagálási koncepciójának megfelelően fel kell tölteniük adatokkal a gyorsreagálási adatbázist, hogy azt az uniós ambíciószint teljesítéséhez való hozzájárulás céljából hasznos katonai tervezési eszközként igénybe lehessen venni. A gyorsreagálási adatbázisban a részt vevő tagállamok – a bevetésre vonatkozó határozatok tekintetében esetlegesen fennálló alkotmányos követelmények sérelme nélkül – jelzik, hogy potenciálisan mennyi, a KBVP keretébe tartozó katonai missziókban, illetve műveletekben gyorsan telepíthető vagy igénybe vehető alakulat, képesség és megfelelő támogató infrastruktúra rendelkezésre bocsátásával tudnak hozzájárulni az uniós ambíciószint teljesítéséhez. E célból az éves katonai gyorsreagálási koordinációs konferenciát megelőzően minden részt vevő tagállamnak aktualizálnia kell a rendelkezésre álló katonai alakulatok és képességek jegyzékét a gyorsreagálási adatbázisban. Ez magában foglalja a szárazföldi, a tengeri és a légi adatbázisok aktualizálását, illetve adatokkal való feltöltését, adott esetben a képességek és a haderők készültségi szintjének a feltüntetésével. A gyorsreagálási adatbázis e részét – a minősítésre vonatkozó követelmények sérelme nélkül – hozzáférhetővé kell tenni a részt vevő tagállamok számára azért, hogy ezáltal könnyebbé váljon annak kiinduló értékelése, hogy van-e lehetőség katonai KBVP-missziót vagy -műveletet indítani. E tekintetben az alakulatoknak és a képességeknek egy, az illusztratív forgatókönyvekből származtatott követelményelemzésen alapuló előrejelzése lehetővé tenné a részt vevő tagállamok számára, hogy pontosabb adatokat töltsenek fel a gyorsreagálási adatbázisba. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell az adatbázishoz való hozzájárulásukat;

| c) | 12.3. rész-kötelezettségvállalás: értékelniük kell egy nemzeti szintű – a tagállamok alkotmányos követelményeit tiszteletben tartó – gyorsított politikai kötelezettségvállalás megvalósíthatóságát, többek között – ha erre még nem került sor – nemzeti döntéshozatali eljárásuknak az eljárás javítását célzó esetleges felülvizsgálata révén. A döntéshozatali eljárásoknak a POLEX-típusú gyakorlatok révén a gyorsreagálási forgatókönyvekben történő alkalmazását és a kapcsolódó megállapításokat adott esetben szintén tükrözni kell a nemzeti végrehajtási tervekben; |
| --- | --- |

c)

12.3. rész-kötelezettségvállalás: értékelniük kell egy nemzeti szintű – a tagállamok alkotmányos követelményeit tiszteletben tartó – gyorsított politikai kötelezettségvállalás megvalósíthatóságát, többek között – ha erre még nem került sor – nemzeti döntéshozatali eljárásuknak az eljárás javítását célzó esetleges felülvizsgálata révén. A döntéshozatali eljárásoknak a POLEX-típusú gyakorlatok révén a gyorsreagálási forgatókönyvekben történő alkalmazását és a kapcsolódó megállapításokat adott esetben szintén tükrözni kell a nemzeti végrehajtási tervekben;

| d) | 12.4. rész-kötelezettségvállalás:






  — | jelentős támogatást kell nyújtaniuk eszközeik és képességeik keretein belül a katonai KBVP-missziókhoz és -műveletekhez az igényjegyzékeken (SOR-ek) szereplő igények teljesítése céljából, megfelelve ezáltal a KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozóan jóváhagyott ambíciószintnek. E célból a részt vevő tagállamoknak méltányosan hozzá kell járulniuk a haderő-generáláshoz, amely hozzájárulásnak a paramétereit a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022 nyaráig meg kell határozniuk; |
| --- | --- | --- |

d)

12.4. rész-kötelezettségvállalás:

—

jelentős támogatást kell nyújtaniuk eszközeik és képességeik keretein belül a katonai KBVP-missziókhoz és -műveletekhez az igényjegyzékeken (SOR-ek) szereplő igények teljesítése céljából, megfelelve ezáltal a KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozóan jóváhagyott ambíciószintnek. E célból a részt vevő tagállamoknak méltányosan hozzá kell járulniuk a haderő-generáláshoz, amely hozzájárulásnak a paramétereit a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022 nyaráig meg kell határozniuk;

| — | a katonai KBVP-missziókhoz és -műveletekhez történő ezen hozzájárulások táblázat formájában, mellékletként szerepelni fognak a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben, és azokat megfelelően ki kell emelni. A részt vevő tagállamoknak a katonai KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozó SOR-ek teljesítéséhez nyújtott hozzájárulásuk fenntartását vagy növelését megcélozva évente be kell számolniuk e hozzájárulásról nemzeti végrehajtási tervükben, ezáltal méltányos hozzájárulást nyújtva a KBVP-missziók és -műveletek céljára történő haderő-generáláshoz; |
| --- | --- |

—

a katonai KBVP-missziókhoz és -műveletekhez történő ezen hozzájárulások táblázat formájában, mellékletként szerepelni fognak a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben, és azokat megfelelően ki kell emelni. A részt vevő tagállamoknak a katonai KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozó SOR-ek teljesítéséhez nyújtott hozzájárulásuk fenntartását vagy növelését megcélozva évente be kell számolniuk e hozzájárulásról nemzeti végrehajtási tervükben, ezáltal méltányos hozzájárulást nyújtva a KBVP-missziók és -műveletek céljára történő haderő-generáláshoz;

| — | ebben a folyamatban a részt vevő tagállamok hivatkozhatnak azon nemzeti és nemzetközi szerepvállalásaikra, amelyek hozzájárulnak Európában és nemzetközi szinten a béke és a biztonság megteremtéséhez; |
| --- | --- |

—

ebben a folyamatban a részt vevő tagállamok hivatkozhatnak azon nemzeti és nemzetközi szerepvállalásaikra, amelyek hozzájárulnak Európában és nemzetközi szinten a béke és a biztonság megteremtéséhez;

| — | ezeknek az elemeknek növelniük kell a részt vevő tagállamok erőfeszítéseinek átláthatóságát annak érdekében, hogy el legyenek ismerve az érdemi hozzájárulások. Emellett arra is kell szolgálniuk, hogy ösztönzést és támogatást adjanak a tagállamoknak ahhoz, hogy eszközeik és képességeik keretein belül fokozzák a KBVP-missziókhoz és -műveletekhez való hozzájárulásukat. Ebből a célból ajánlások megfogalmazására kerül majd sor, amelyek végrehajtását többek között politikai szinten is rendszeresen felül fogják vizsgálni. |
| --- | --- |

—

ezeknek az elemeknek növelniük kell a részt vevő tagállamok erőfeszítéseinek átláthatóságát annak érdekében, hogy el legyenek ismerve az érdemi hozzájárulások. Emellett arra is kell szolgálniuk, hogy ösztönzést és támogatást adjanak a tagállamoknak ahhoz, hogy eszközeik és képességeik keretein belül fokozzák a KBVP-missziókhoz és -műveletekhez való hozzájárulásukat. Ebből a célból ajánlások megfogalmazására kerül majd sor, amelyek végrehajtását többek között politikai szinten is rendszeresen felül fogják vizsgálni.

| e) | 12.5. rész-kötelezettségvállalás: elvben legalább négy évvel előre meg kell erősíteniük az uniós harccsoportokhoz való érdemi és rendszeres hozzájárulásukat, a hozzájárulásban részt vevő erőket és képességeket pedig fel kell készíteniük és ki kell képezniük az uniós harccsoport-koncepciónak és az uniós harccsoportok felkészülési útmutatójának megfelelően. E célból a részt vevő tagállamoknak a lehető leghamarabb hozzá kell járulniuk az uniós harccsoportok jegyzékének összeállításához, és nemzeti végrehajtási tervükben szerepeltetniük kell az uniós harccsoportok jegyzékéhez nyújtott hozzájárulásukat. Az egyes részt vevő tagállamok által az uniós harccsoportok jegyzékéhez egy ötéves időszakban nyújtott hozzájárulások mellékletként szerepelni fognak a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben; |
| --- | --- |

e)

12.5. rész-kötelezettségvállalás: elvben legalább négy évvel előre meg kell erősíteniük az uniós harccsoportokhoz való érdemi és rendszeres hozzájárulásukat, a hozzájárulásban részt vevő erőket és képességeket pedig fel kell készíteniük és ki kell képezniük az uniós harccsoport-koncepciónak és az uniós harccsoportok felkészülési útmutatójának megfelelően. E célból a részt vevő tagállamoknak a lehető leghamarabb hozzá kell járulniuk az uniós harccsoportok jegyzékének összeállításához, és nemzeti végrehajtási tervükben szerepeltetniük kell az uniós harccsoportok jegyzékéhez nyújtott hozzájárulásukat. Az egyes részt vevő tagállamok által az uniós harccsoportok jegyzékéhez egy ötéves időszakban nyújtott hozzájárulások mellékletként szerepelni fognak a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben;

| f) | 12.6. rész-kötelezettségvállalás: a nemzeti szuverenitásuk, döntéshozataluk, jogszabályaik és rendelkezéseik függvényében kézzelfogható hozzájárulást kell tenniük a katonai mobilitásról szóló uniós cselekvési terv végrehajtásához és az e területet érintő PESCO-projektekhez, többek között azzal, hogy nemzeti szinten lépéseket tesznek a biztonságról és védelemről szóló, 2018. június 25-i tanácsi következtetésekben elfogadott négy intézkedés megvalósítása érdekében. E célból – az említett következtetések 18. pontjában foglaltaknak megfelelően – a részt vevő tagállamoknak a katonai mobilitás megvalósítására vonatkozó nemzeti terveket kell kidolgozniuk; a határokon átnyúló mozgásokra vonatkozó engedélyt és a diplomáciai engedélyt öt munkanapon belül meg kell adniuk, és meg kell fontolniuk ezen időszak lerövidítését a gyorsreagálású egységek esetében; létre kell hozniuk a nemzeti kapcsolattartók erős, az egymással való összekapcsoltságon alapuló hálózatát, valamint ki kell dolgozniuk e kapcsolattartók feladatmeghatározását; valamint a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2024-ben nemzeti és/vagy multinacionális gyakorlatok keretében gyakorolniuk kell a katonai mobilitást. Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyek még nem dolgoztak ki nemzeti terveket a katonai mobilitás megvalósítására, ezt haladéktalanul meg kell tenniük, és ezeket a nemzeti hozzájárulásokat a közös munkafelületen keresztül be kell nyújtaniuk, a nemzeti végrehajtási tervekben tovább tükrözve őket. A részt vevő tagállamok által e tekintetben tett erőfeszítéseket mellékletként szerepeltetni kell a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben. |
| --- | --- |

f)

12.6. rész-kötelezettségvállalás: a nemzeti szuverenitásuk, döntéshozataluk, jogszabályaik és rendelkezéseik függvényében kézzelfogható hozzájárulást kell tenniük a katonai mobilitásról szóló uniós cselekvési terv végrehajtásához és az e területet érintő PESCO-projektekhez, többek között azzal, hogy nemzeti szinten lépéseket tesznek a biztonságról és védelemről szóló, 2018. június 25-i tanácsi következtetésekben elfogadott négy intézkedés megvalósítása érdekében. E célból – az említett következtetések 18. pontjában foglaltaknak megfelelően – a részt vevő tagállamoknak a katonai mobilitás megvalósítására vonatkozó nemzeti terveket kell kidolgozniuk; a határokon átnyúló mozgásokra vonatkozó engedélyt és a diplomáciai engedélyt öt munkanapon belül meg kell adniuk, és meg kell fontolniuk ezen időszak lerövidítését a gyorsreagálású egységek esetében; létre kell hozniuk a nemzeti kapcsolattartók erős, az egymással való összekapcsoltságon alapuló hálózatát, valamint ki kell dolgozniuk e kapcsolattartók feladatmeghatározását; valamint a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2024-ben nemzeti és/vagy multinacionális gyakorlatok keretében gyakorolniuk kell a katonai mobilitást. Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyek még nem dolgoztak ki nemzeti terveket a katonai mobilitás megvalósítására, ezt haladéktalanul meg kell tenniük, és ezeket a nemzeti hozzájárulásokat a közös munkafelületen keresztül be kell nyújtaniuk, a nemzeti végrehajtási tervekben tovább tükrözve őket. A részt vevő tagállamok által e tekintetben tett erőfeszítéseket mellékletként szerepeltetni kell a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben.

| 18. | 13. kötelezettségvállalás. A haderők interoperabilitása területén a részt vevő tagállamoknak:






  a) | 13.1. rész-kötelezettségvállalás:






  — | használniuk kell az uniós harccsoportok felkészülési útmutatóját, beleértve az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozó azon közös értékelési és validálási kritériumokat, amelyek – a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett – összhangban vannak a NATO előírásaival. A részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként képezik ki és tanúsítják haderőiket, például a felkészülési szakaszra vonatkozó uniós harccsoport-gyakorlat program kidolgozásával és egy végső éles hadgyakorlat (LIVEX) végrehajtásával a harccsoport-tanúsítási csomag részeként; |
| --- | --- | --- | --- |

18.

13. kötelezettségvállalás. A haderők interoperabilitása területén a részt vevő tagállamoknak:

a)

13.1. rész-kötelezettségvállalás:

—

használniuk kell az uniós harccsoportok felkészülési útmutatóját, beleértve az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozó azon közös értékelési és validálási kritériumokat, amelyek – a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett – összhangban vannak a NATO előírásaival. A részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként képezik ki és tanúsítják haderőiket, például a felkészülési szakaszra vonatkozó uniós harccsoport-gyakorlat program kidolgozásával és egy végső éles hadgyakorlat (LIVEX) végrehajtásával a harccsoport-tanúsítási csomag részeként;

| — | nemzeti végrehajtási tervükben részletesen meg kell határozniuk, hogy miként szándékoznak végrehajtani a valamennyi részt vevő tagállam erői által alkalmazandó közös műszaki és műveleti előírásokat, tudomásul véve, hogy gondoskodni kell az Unió és a NATO közötti interoperabilitásról és összhangról, továbbá biztosítva, hogy adottak legyenek a lehető legnagyobb fokú interoperabilitáshoz szükséges előfeltételek, hogy ezáltal valamennyi részt vevő tagállam teljesíteni tudja a kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

—

nemzeti végrehajtási tervükben részletesen meg kell határozniuk, hogy miként szándékoznak végrehajtani a valamennyi részt vevő tagállam erői által alkalmazandó közös műszaki és műveleti előírásokat, tudomásul véve, hogy gondoskodni kell az Unió és a NATO közötti interoperabilitásról és összhangról, továbbá biztosítva, hogy adottak legyenek a lehető legnagyobb fokú interoperabilitáshoz szükséges előfeltételek, hogy ezáltal valamennyi részt vevő tagállam teljesíteni tudja a kötelezettségvállalásait;

| b) | 13.2. rész-kötelezettségvállalás: nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük az európai – és elsősorban az Unió számára rendelkezésre álló – multinacionális struktúrákban való aktuális részvételüket vagy részvételi erőfeszítéseiket és lehetőség szerint az e részvételük és hozzájárulásuk fokozására irányuló szándékukat. A részt vevő tagállamok hozzájárulása az európai multinacionális struktúrákhoz szerepelni fog a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentés mellékletében. |
| --- | --- |

b)

13.2. rész-kötelezettségvállalás: nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük az európai – és elsősorban az Unió számára rendelkezésre álló – multinacionális struktúrákban való aktuális részvételüket vagy részvételi erőfeszítéseiket és lehetőség szerint az e részvételük és hozzájárulásuk fokozására irányuló szándékukat. A részt vevő tagállamok hozzájárulása az európai multinacionális struktúrákhoz szerepelni fog a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentés mellékletében.

| 19. | 14. kötelezettségvállalás:






  — | az Európai Békekeretet létrehozó, (KKBP) 2021/509 (12) tanácsi határozat felülvizsgálatról szóló 75 cikkének (1) bekezdésével összhangban a részt vevő tagállamoknak szerepet kell vállalniuk a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozó ambiciózus megközelítés kidolgozására vonatkozó opciók és lehetőségek mérlegelésében és feltárásában, valamint arra bátorítjuk őket, hogy javasoljanak ilyen opciókat és lehetőségeket, a (KKBP) 2021/509 határozatnak megfelelő közös költségeken túlmenően. E tekintetben felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy vegyék számba azokat a költségeket, amelyekre vonatkozóan az év során eseti alapon különleges finanszírozási jogosultságot kértek, és/vagy azokat a költségeket, amelyek esetében nemzeti szempontból szintén javasolható lenne a közös finanszírozásra való potenciális jogosultság. Felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy a (KKBP) 2021/509 határozatban meghatározott felülvizsgálati záradékkal összhangban, az említett határozat tervezett háromévenkénti felülvizsgálata keretében vagy valamely tagállam kérésére az Európai Békekeret Bizottságában közösen és megfelelően vizsgálják meg ezeket a javaslatokat annak érdekében, hogy a Tanácsban folytatott későbbi megbeszélések céljára információval szolgáljanak a közös költségek listájának lehetséges módosításairól; |
| --- | --- | --- |

19.

14. kötelezettségvállalás:

—

az Európai Békekeretet létrehozó, (KKBP) 2021/509 (12) tanácsi határozat felülvizsgálatról szóló 75 cikkének (1) bekezdésével összhangban a részt vevő tagállamoknak szerepet kell vállalniuk a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozó ambiciózus megközelítés kidolgozására vonatkozó opciók és lehetőségek mérlegelésében és feltárásában, valamint arra bátorítjuk őket, hogy javasoljanak ilyen opciókat és lehetőségeket, a (KKBP) 2021/509 határozatnak megfelelő közös költségeken túlmenően. E tekintetben felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy vegyék számba azokat a költségeket, amelyekre vonatkozóan az év során eseti alapon különleges finanszírozási jogosultságot kértek, és/vagy azokat a költségeket, amelyek esetében nemzeti szempontból szintén javasolható lenne a közös finanszírozásra való potenciális jogosultság. Felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy a (KKBP) 2021/509 határozatban meghatározott felülvizsgálati záradékkal összhangban, az említett határozat tervezett háromévenkénti felülvizsgálata keretében vagy valamely tagállam kérésére az Európai Békekeret Bizottságában közösen és megfelelően vizsgálják meg ezeket a javaslatokat annak érdekében, hogy a Tanácsban folytatott későbbi megbeszélések céljára információval szolgáljanak a közös költségek listájának lehetséges módosításairól;

| — | ezenkívül felkérjük a részt vevő tagállamokat arra is, hogy javaslataikba foglalják bele a KBVP katonai műveletek és missziók költségeinek finanszírozásához való hozzájárulás lehetséges további módjait is. Arra ösztönözzük a részt vevő tagállamokat, hogy nemzeti végrehajtási tervükbe foglalják bele mindkét szempontra vonatkozó megállapításaikat; |
| --- | --- |

—

ezenkívül felkérjük a részt vevő tagállamokat arra is, hogy javaslataikba foglalják bele a KBVP katonai műveletek és missziók költségeinek finanszírozásához való hozzájárulás lehetséges további módjait is. Arra ösztönözzük a részt vevő tagállamokat, hogy nemzeti végrehajtási tervükbe foglalják bele mindkét szempontra vonatkozó megállapításaikat;

| — | emellett meg lehetne vizsgálni a meglévő pénzügyi ösztönzők (pl. az EDA keretében végzett ad hoc projektek héamentessége) szisztematikusabb alkalmazását a védelmi együttműködés támogatására, a KBVP katonai missziói és műveletei esetében is. |
| --- | --- |

—

emellett meg lehetne vizsgálni a meglévő pénzügyi ösztönzők (pl. az EDA keretében végzett ad hoc projektek héamentessége) szisztematikusabb alkalmazását a védelmi együttműködés támogatására, a KBVP katonai missziói és műveletei esetében is.

15–17. kötelezettségvállalás

| 20. | 15. kötelezettségvállalás: 2025-re a részt vevő tagállamoknak meg kell növelniük azon képességfejlesztési projektjeik számát és volumenét, valamint e projektek végrehajtása terén is előre kell lépniük, amelyek elősegítik a képességfejlesztési tervben (beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokat) megjelölt és az Unió képességfejlesztési prioritásaiban – többek között a kapcsolódó tematikus stratégiai forgatókönyvekben – és a CARD megállapításainak és ajánlásainak felhasználásával leírt képességbeli hiányosságok orvoslását, ideértve a feltárt együttműködési lehetőségeket, különösen a kiemelt területeket. Ezzel összefüggésben a részt vevő tagállamoknak további figyelmet kell fordítaniuk a következő területeken folytatott együttműködésre: a hibrid fenyegetések elleni küzdelem, az éghajlatváltozás, az energiabiztonság, a tengeri védelem, a világűrrel kapcsolatos kérdések, valamint a kialakulóban lévő és a forradalmi technológiák, beleértve a mesterséges intelligenciát. A részt vevő tagállamoknak közölniük kell az elkövetkező évekre vonatkozó terveiket, amelyekben pénzügyi szempontból leírják az együttműködésen alapuló projektjeik számát és becsült volumenét, valamint tájékoztatást kell nyújtaniuk azon nemzeti projektjeikről, amelyek segítenek leküzdeni a képességek terén fennálló, a képességfejlesztési tervben azonosított hiányosságokat. A részt vevő tagállamoknak meg kell osztaniuk arra vonatkozó értékelésüket is, hogy ezek a projektek mennyire fontosak az Unió stratégiai autonómiájának javítása, valamint egy integráltabb, fenntartható, innovatív és versenyképes, az együttműködés előtt továbbra is nyitva álló európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) erősítése szempontjából. Az ipari vagy technológiai dimenzióval bíró tevékenységek tekintetében a részt vevő tagállamoknak jelezniük kell, hogy milyen típusú európai ipari ágazatot vagy technológiát terveznek megerősíteni. |
| --- | --- |

20.

15. kötelezettségvállalás: 2025-re a részt vevő tagállamoknak meg kell növelniük azon képességfejlesztési projektjeik számát és volumenét, valamint e projektek végrehajtása terén is előre kell lépniük, amelyek elősegítik a képességfejlesztési tervben (beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokat) megjelölt és az Unió képességfejlesztési prioritásaiban – többek között a kapcsolódó tematikus stratégiai forgatókönyvekben – és a CARD megállapításainak és ajánlásainak felhasználásával leírt képességbeli hiányosságok orvoslását, ideértve a feltárt együttműködési lehetőségeket, különösen a kiemelt területeket. Ezzel összefüggésben a részt vevő tagállamoknak további figyelmet kell fordítaniuk a következő területeken folytatott együttműködésre: a hibrid fenyegetések elleni küzdelem, az éghajlatváltozás, az energiabiztonság, a tengeri védelem, a világűrrel kapcsolatos kérdések, valamint a kialakulóban lévő és a forradalmi technológiák, beleértve a mesterséges intelligenciát. A részt vevő tagállamoknak közölniük kell az elkövetkező évekre vonatkozó terveiket, amelyekben pénzügyi szempontból leírják az együttműködésen alapuló projektjeik számát és becsült volumenét, valamint tájékoztatást kell nyújtaniuk azon nemzeti projektjeikről, amelyek segítenek leküzdeni a képességek terén fennálló, a képességfejlesztési tervben azonosított hiányosságokat. A részt vevő tagállamoknak meg kell osztaniuk arra vonatkozó értékelésüket is, hogy ezek a projektek mennyire fontosak az Unió stratégiai autonómiájának javítása, valamint egy integráltabb, fenntartható, innovatív és versenyképes, az együttműködés előtt továbbra is nyitva álló európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) erősítése szempontjából. Az ipari vagy technológiai dimenzióval bíró tevékenységek tekintetében a részt vevő tagállamoknak jelezniük kell, hogy milyen típusú európai ipari ágazatot vagy technológiát terveznek megerősíteni.

| 21. | 16. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak tükrözniük kell a nemzeti végrehajtási tervükben a nemzeti szinten annak céljából hozott megfelelő döntéseket és lépéseket, hogy prioritásként tekintsék a nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok megszüntetésére szolgáló jövőbeli projektekre vonatkozó, együttműködésen alapuló európai megközelítést. A CODABA aktív használata, valamint a CARD keretében feltárt együttműködési lehetőségek és mindenekelőtt a kiemelt területek megkönnyíthetik e kötelezettségvállalás teljesítését. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük azokat az együttműködésen alapuló projekteket és multinacionális tevékenységeket, amelyek a véleményük szerint orvosolni fogják a nemzeti szinten azonosított hiányosságokat, továbbá meg kell osztaniuk az azzal kapcsolatos terveket, hogy e tekintetben hogyan szándékozzák fokozni az együttműködésen alapuló megközelítések alkalmazását. |
| --- | --- |

21.

16. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak tükrözniük kell a nemzeti végrehajtási tervükben a nemzeti szinten annak céljából hozott megfelelő döntéseket és lépéseket, hogy prioritásként tekintsék a nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok megszüntetésére szolgáló jövőbeli projektekre vonatkozó, együttműködésen alapuló európai megközelítést. A CODABA aktív használata, valamint a CARD keretében feltárt együttműködési lehetőségek és mindenekelőtt a kiemelt területek megkönnyíthetik e kötelezettségvállalás teljesítését. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük azokat az együttműködésen alapuló projekteket és multinacionális tevékenységeket, amelyek a véleményük szerint orvosolni fogják a nemzeti szinten azonosított hiányosságokat, továbbá meg kell osztaniuk az azzal kapcsolatos terveket, hogy e tekintetben hogyan szándékozzák fokozni az együttműködésen alapuló megközelítések alkalmazását.

| 22. | 17. kötelezettségvállalás: Mivel minden részt vevő tagállam hozzájárul egy vagy több PESCO-projekthez, a nemzeti végrehajtási tervekben ismertetni kell, hogy az idők folyamán összességében hogyan alakulnak a PESCO-projektekhez erőforrások és szakértelem formájában nyújtott hozzájárulások, és e projektek milyen stratégiai hatást gyakorolnak az Unió és a részt vevő tagállamok védelmi képességeire. Be lehet mutatni azt is, hogy a részt vevő tagállamok milyen szerepet kívánnak betölteni az európai léptékű képességfejlesztésben. |
| --- | --- |

22.

17. kötelezettségvállalás: Mivel minden részt vevő tagállam hozzájárul egy vagy több PESCO-projekthez, a nemzeti végrehajtási tervekben ismertetni kell, hogy az idők folyamán összességében hogyan alakulnak a PESCO-projektekhez erőforrások és szakértelem formájában nyújtott hozzájárulások, és e projektek milyen stratégiai hatást gyakorolnak az Unió és a részt vevő tagállamok védelmi képességeire. Be lehet mutatni azt is, hogy a részt vevő tagállamok milyen szerepet kívánnak betölteni az európai léptékű képességfejlesztésben.

18–20. kötelezettségvállalás:

| 23. | 18. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy a lehető legjobban igénybe vegyék az EDA-t a közös képességfejlesztés európai fórumaként. Ennek érdekében a részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük egyrészt azon projekteket, amelyekben részt vesznek, másrészt az EDA-n keresztül áramoltatott, kapcsolódó pénzösszeget, referenciaként a 2020. évi számadatokat figyelembe véve – minimumkövetelményként hároméves előretekintést alkalmazva a nemzeti végrehajtási terv minden aktualizálása esetében – és felsorolva a következő évekre tervezett tevékenységeket, beleértve a tervezett képességi területeket és tevékenységi típusokat a nemzeti jogszabályokkal összhangban. Felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy tüntessék fel a nemzeti végrehajtási tervükben, hogy véleményük szerint hogyan és milyen helyzetekben kellene a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetnek (OCCAR) az előnyben részesített, együttműködésen alapuló programirányítási szervezetnek lennie, és hogy nyújtsanak tájékoztatást azon határozatokról, amelyeket adott esetben más multinacionális programirányítási szervezet kiválasztására hoztak, amely kiválasztás során az OCCAR-t is mérlegelniük kell lehetőségként. Ez nem érinti a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alkalmazását. |
| --- | --- |

23.

18. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy a lehető legjobban igénybe vegyék az EDA-t a közös képességfejlesztés európai fórumaként. Ennek érdekében a részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük egyrészt azon projekteket, amelyekben részt vesznek, másrészt az EDA-n keresztül áramoltatott, kapcsolódó pénzösszeget, referenciaként a 2020. évi számadatokat figyelembe véve – minimumkövetelményként hároméves előretekintést alkalmazva a nemzeti végrehajtási terv minden aktualizálása esetében – és felsorolva a következő évekre tervezett tevékenységeket, beleértve a tervezett képességi területeket és tevékenységi típusokat a nemzeti jogszabályokkal összhangban. Felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy tüntessék fel a nemzeti végrehajtási tervükben, hogy véleményük szerint hogyan és milyen helyzetekben kellene a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetnek (OCCAR) az előnyben részesített, együttműködésen alapuló programirányítási szervezetnek lennie, és hogy nyújtsanak tájékoztatást azon határozatokról, amelyeket adott esetben más multinacionális programirányítási szervezet kiválasztására hoztak, amely kiválasztás során az OCCAR-t is mérlegelniük kell lehetőségként. Ez nem érinti a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alkalmazását.

| 24. | 19. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában tanúsítaniuk kell, hogy az együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektjeik – köztük PESCO-projektek – Unió-szerte hozzájárulnak a védelmi ipar versenyképességének, hatékonyságának és innovációjának előmozdításához azáltal, hogy támogatják és lehetővé teszik a határokon átnyúló együttműködést, többek között a kkv-k számára is, valamint megerősítik és javítják a védelmi termékek és technológiák ellátásának biztonságát. Az Európai Tanács tagjainak 2021. február 26-i nyilatkozatával összhangban a részt vevő tagállamok törekedni kívánnak a kutatás, a technológiafejlesztés és az innováció fellendítésére, valamint az európai stratégiai függőség csökkentésére is a kritikus technológiák és értékláncok tekintetében, a nemzeti döntéshozatali eljárások sérelme nélkül.






  a) | A nemzeti végrehajtási tervekben meg kell határozni, hogy a megfelelő iparpolitika alkalmazása miként segíti elő, hogy olyan, együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektek kerüljenek kidolgozásra, amelyek lehetővé teszik a szükségtelen átfedések elkerülését, megjelölve a megerősített ipari területeket és azokat a területeket is, amelyeken elkerülték az átfedéseket. |
| --- | --- | --- |

24.

19. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában tanúsítaniuk kell, hogy az együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektjeik – köztük PESCO-projektek – Unió-szerte hozzájárulnak a védelmi ipar versenyképességének, hatékonyságának és innovációjának előmozdításához azáltal, hogy támogatják és lehetővé teszik a határokon átnyúló együttműködést, többek között a kkv-k számára is, valamint megerősítik és javítják a védelmi termékek és technológiák ellátásának biztonságát. Az Európai Tanács tagjainak 2021. február 26-i nyilatkozatával összhangban a részt vevő tagállamok törekedni kívánnak a kutatás, a technológiafejlesztés és az innováció fellendítésére, valamint az európai stratégiai függőség csökkentésére is a kritikus technológiák és értékláncok tekintetében, a nemzeti döntéshozatali eljárások sérelme nélkül.

a)

A nemzeti végrehajtási tervekben meg kell határozni, hogy a megfelelő iparpolitika alkalmazása miként segíti elő, hogy olyan, együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektek kerüljenek kidolgozásra, amelyek lehetővé teszik a szükségtelen átfedések elkerülését, megjelölve a megerősített ipari területeket és azokat a területeket is, amelyeken elkerülték az átfedéseket.

| b) | A részt vevő tagállamok a 3. és a 8. kötelezettségvállalással összhangban jelentést tesznek azon együttműködési programjaikról, amelyek az európai védelmi ipari fejlesztési program és/vagy az EDF keretében uniós társfinanszírozásban részesülnek. |
| --- | --- |

b)

A részt vevő tagállamok a 3. és a 8. kötelezettségvállalással összhangban jelentést tesznek azon együttműködési programjaikról, amelyek az európai védelmi ipari fejlesztési program és/vagy az EDF keretében uniós társfinanszírozásban részesülnek.

| 25. | 20. kötelezettségvállalás:






  a) | A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában tanúsítaniuk kell, hogy együttműködési programjaiknak olyan szervezetek a kedvezményezettjei, amelyek értéktöbbletet nyújtanak az Unió területén (pl. a generált eredményekkel és a szellemitulajdon-jogokkal, a technológiai fejlődéssel, illetve az új piaci lehetőségek teremtésével kapcsolatos aspektusok tekintetében). A (KKBP) 2020/1639 határozat 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban a nemzeti végrehajtási terveknek adott esetben információkat kell tartalmazniuk az együttműködési programok érintett kedvezményezett szervezeteiről és az EDTIB-re gyakorolt kapcsolódó hatásról. |
| --- | --- | --- |

25.

20. kötelezettségvállalás:

a)

A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában tanúsítaniuk kell, hogy együttműködési programjaiknak olyan szervezetek a kedvezményezettjei, amelyek értéktöbbletet nyújtanak az Unió területén (pl. a generált eredményekkel és a szellemitulajdon-jogokkal, a technológiai fejlődéssel, illetve az új piaci lehetőségek teremtésével kapcsolatos aspektusok tekintetében). A (KKBP) 2020/1639 határozat 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban a nemzeti végrehajtási terveknek adott esetben információkat kell tartalmazniuk az együttműködési programok érintett kedvezményezett szervezeteiről és az EDTIB-re gyakorolt kapcsolódó hatásról.

| b) | A részt vevő tagállamok a 2009/81/EK irányelvvel összhangban bizonyítani fogják, hogy a 2021–2025-ös időszakban általuk alkalmazott beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakorolnak az EDTIB-re. Ezt meg lehetne tenni a védelmi beruházások abszolút volumenének és az Unióban kifejlesztett és előállított megoldásokra jutó relatív aránynak az ismertetésével. A nemzeti végrehajtási terveknek információkat kell tartalmazniuk különösen a képességfejlesztési tervben elfogadott képességfejlesztési és technológiai területekről, valamint az ipari dimenzióval bíró képességfejlesztési projektekkel kapcsolatos beszerzési stratégiáról. |
| --- | --- |

b)

A részt vevő tagállamok a 2009/81/EK irányelvvel összhangban bizonyítani fogják, hogy a 2021–2025-ös időszakban általuk alkalmazott beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakorolnak az EDTIB-re. Ezt meg lehetne tenni a védelmi beruházások abszolút volumenének és az Unióban kifejlesztett és előállított megoldásokra jutó relatív aránynak az ismertetésével. A nemzeti végrehajtási terveknek információkat kell tartalmazniuk különösen a képességfejlesztési tervben elfogadott képességfejlesztési és technológiai területekről, valamint az ipari dimenzióval bíró képességfejlesztési projektekkel kapcsolatos beszerzési stratégiáról.

III.   A következő lépések

| 26. | Ezen ajánlás elfogadását követően a részt vevő tagállamok annak megfelelően felülvizsgálják és aktualizálják nemzeti végrehajtási tervüket, és azt a (KKBP) 2017/2315 határozat 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2022. március 10-ig – majd azt követően évente ugyanezen dátumig – megküldik a PESCO titkárságának az említett határozat 6. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értékelési folyamat céljából. A nemzeti végrehajtási terveket minden második évben magas szintű politikai nyilatkozatnak kell kísérnie, amelyben a részt vevő tagállamok felvázolhatnák a főbb eredményeket és ismertethetnék a konkrét nemzeti prioritásokat, továbbá megoszthatnák egymással a tervezéssel és az összes szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítéséhez való hozzájárulásukkal kapcsolatos tapasztalataikat. A politikai lendület biztosítása érdekében folytatódniuk kell a részt vevő tagállamok és a főképviselő közötti rendszeres magas szintű politikai megbeszéléseknek. |
| --- | --- |

26.

Ezen ajánlás elfogadását követően a részt vevő tagállamok annak megfelelően felülvizsgálják és aktualizálják nemzeti végrehajtási tervüket, és azt a (KKBP) 2017/2315 határozat 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2022. március 10-ig – majd azt követően évente ugyanezen dátumig – megküldik a PESCO titkárságának az említett határozat 6. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értékelési folyamat céljából. A nemzeti végrehajtási terveket minden második évben magas szintű politikai nyilatkozatnak kell kísérnie, amelyben a részt vevő tagállamok felvázolhatnák a főbb eredményeket és ismertethetnék a konkrét nemzeti prioritásokat, továbbá megoszthatnák egymással a tervezéssel és az összes szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítéséhez való hozzájárulásukkal kapcsolatos tapasztalataikat. A politikai lendület biztosítása érdekében folytatódniuk kell a részt vevő tagállamok és a főképviselő közötti rendszeres magas szintű politikai megbeszéléseknek.

| 27. | Szem előtt tartva a PESCO-ról szóló értesítést, amely egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikájának sajátos jellegére is emlékeztet, valamint figyelembe véve a stratégiai iránytű eredményeit, a részt vevő tagállamok a legkésőbb 2025 végéig elvégzendő stratégiai felülvizsgálati folyamat keretében értékelni fogják az összes PESCO-kötelezettségvállalás teljesítését, valamint megvitatják az új kötelezettségvállalásokat és döntenek azokról annak érdekében, hogy az európai biztonsági és védelmi integráció új szakaszába léphessenek. A stratégiai felülvizsgálati folyamat eredményével összhangban 2026 elején a Tanácsnak el kell fogadnia a konkrétabb célok harmadik – szükség szerint aktualizált és megerősített – csomagját, figyelembe véve a (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének c) pontját. |
| --- | --- |

27.

Szem előtt tartva a PESCO-ról szóló értesítést, amely egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikájának sajátos jellegére is emlékeztet, valamint figyelembe véve a stratégiai iránytű eredményeit, a részt vevő tagállamok a legkésőbb 2025 végéig elvégzendő stratégiai felülvizsgálati folyamat keretében értékelni fogják az összes PESCO-kötelezettségvállalás teljesítését, valamint megvitatják az új kötelezettségvállalásokat és döntenek azokról annak érdekében, hogy az európai biztonsági és védelmi integráció új szakaszába léphessenek. A stratégiai felülvizsgálati folyamat eredményével összhangban 2026 elején a Tanácsnak el kell fogadnia a konkrétabb célok harmadik – szükség szerint aktualizált és megerősített – csomagját, figyelembe véve a (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének c) pontját.

| 28. | A főképviselőnek 2022-től kezdődően figyelembe kell vennie ezt az ajánlást a PESCO-ról szóló éves jelentésben, amely segítségül szolgál majd annak értékeléséhez, hogy minden egyes részt vevő tagállam teljesíti-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

28.

A főképviselőnek 2022-től kezdődően figyelembe kell vennie ezt az ajánlást a PESCO-ról szóló éves jelentésben, amely segítségül szolgál majd annak értékeléséhez, hogy minden egyes részt vevő tagállam teljesíti-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

| 29. | A 2018. október 15-i ajánlás hatályát veszti. |
| --- | --- |

29.

A 2018. október 15-i ajánlás hatályát veszti.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 16-én

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  HL L 331., 2017.12.14., 57. o.

1

(2)  HL C 374., 2018.10.16., 1. o.

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2020/1639 határozata (2020. november 5.) a harmadik államok egyes PESCO-projektekben való részvételére irányuló kivételes felkérés általános feltételeinek meghatározásáról (HL L 371., 2020.11.6., 3. o.).

3

(4)  Különösen az I. melléklet - A PESCO alapelvei

4

(5)  A Tanács a biztonságról és a védelemről szóló, 2020. június 17-i következtetéseiben kijelentette, hogy „[a] stratégiai iránytű – a fenyegetettség-elemzésre és más lehetséges tematikus hozzájárulásokra építve – szakpolitikai iránymutatásokat, valamint konkrét célokat és célkitűzéseket fog meghatározni”.

5

(6)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

6

(7)  A védelmi adatokra vonatkozóan az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) által készített fogalommeghatározások jegyzékének (EDA201807105) megfelelően.

7

(8)  A védelmi kiadásokra vonatkozó hatályos NATO-iránymutatásban szereplő érték, azaz a GDP 2 %-a, kizárólag azokra a részt vevő tagállamokra vonatkozik, amelyek NATO-tagok is, és nem minősül elfogadott PESCO-célkitűzésnek.

8

(9)  Az EDA miniszteri irányítóbizottsága 2007 novemberében a beruházások tekintetében négy közös referenciaértéket hagyott jóvá: a védelmi összkiadások 20 %-a: felszerelések beszerzése (a K+F-et/K+T-t is beleértve); a felszerelésekkel kapcsolatos összkiadások 35 %-a: felszerelések európai együttműködésen alapuló beszerzése; a védelmi összkiadások 2 %-a: védelmi célú kutatás és technológia (K+T); a védelmi célú K+T összkiadások 20 %-a: európai együttműködésen alapuló, védelmi célú K+T.

9

(10)  Különösen az I. melléklet - A PESCO alapelvei

10

(11)  Az „átfogó cél” folyamata – és különösen a haderő-katalógus – arra irányul, hogy teljes képet lehessen alkotni a KBVP-missziók és -műveletek céljára potenciálisan rendelkezésre álló haderőkről és a kapcsolódó képességekről, anélkül, hogy ez bármilyen módon érintené a KBVP-missziók és -műveletek céljára történő haderő-generálást, illetve kapcsolatban lenne azzal.

11

(12)  A Tanács (KKBP) 2021/509 határozata (2021. március 22.) az Európai Békekeret létrehozásáról, valamint a (KKBP) 2015/528 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2021.3.24., 14. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

13

---

| 2021.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 464/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 464/10

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2021. november 16.)

az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése terén a részt vevő tagállamok által elért eredmények értékeléséről

(2021/C 464/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyvre,

tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a Tanács határozatokat és ajánlásokat fogad el, amelyekben értékeli a részt vevő tagállamok által az elfogadott kötelezettségvállalások teljesítése érdekében – az említett határozat 6. cikkében leírt mechanizmusnak megfelelően – tett hozzájárulásokat. |
| --- | --- |

(1)

A (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a Tanács határozatokat és ajánlásokat fogad el, amelyekben értékeli a részt vevő tagállamok által az elfogadott kötelezettségvállalások teljesítése érdekében – az említett határozat 6. cikkében leírt mechanizmusnak megfelelően – tett hozzájárulásokat.

| (2) | A (KKBP) 2017/2315 határozat 6. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) által a PESCO-ról benyújtott éves jelentés alapján a Tanács évente egyszer értékeli, hogy a részt vevő tagállamok továbbra is teljesítik-e a határozat 3. cikkében említett szigorúbb kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(2)

A (KKBP) 2017/2315 határozat 6. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) által a PESCO-ról benyújtott éves jelentés alapján a Tanács évente egyszer értékeli, hogy a részt vevő tagállamok továbbra is teljesítik-e a határozat 3. cikkében említett szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

| (3) | A PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetések mellékletének 1. függeléke előírja, hogy a főképviselő minden év júliusáig benyújtja a PESCO végrehajtásáról szóló éves jelentést annak érdekében, hogy a Tanács az adott év novemberéig elfogadhassa ajánlását, amelyben értékeli a részt vevő tagállamok által a PESCO keretében vállalt kötelezettségek teljesítése terén elért eredményeket. A PESCO végrehajtására vonatkozó ütemtervről szóló, 2018. március 6-i tanácsi ajánlás (2) 16. pontja előírja, hogy az Európai Unió Katonai Bizottsága – a főképviselő jelentése alapján – katonai tanácsadást biztosítson és ajánlásokat fogalmazzon meg a Politikai és Biztonsági Bizottság részére, hogy ezáltal a PBB előkészíthesse azt a folyamatot, amelynek keretében a Tanács felül fogja vizsgálni, hogy a részt vevő tagállamok továbbra is teljesítik-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(3)

A PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetések mellékletének 1. függeléke előírja, hogy a főképviselő minden év júliusáig benyújtja a PESCO végrehajtásáról szóló éves jelentést annak érdekében, hogy a Tanács az adott év novemberéig elfogadhassa ajánlását, amelyben értékeli a részt vevő tagállamok által a PESCO keretében vállalt kötelezettségek teljesítése terén elért eredményeket. A PESCO végrehajtására vonatkozó ütemtervről szóló, 2018. március 6-i tanácsi ajánlás (2) 16. pontja előírja, hogy az Európai Unió Katonai Bizottsága – a főképviselő jelentése alapján – katonai tanácsadást biztosítson és ajánlásokat fogalmazzon meg a Politikai és Biztonsági Bizottság részére, hogy ezáltal a PBB előkészíthesse azt a folyamatot, amelynek keretében a Tanács felül fogja vizsgálni, hogy a részt vevő tagállamok továbbra is teljesítik-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

| (4) | Az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról szóló, 2018. október 15-i tanácsi ajánlás (3) 26. pontja értelmében a főképviselőnek figyelembe kell vennie az említett ajánlást a PESCO-ról szóló éves jelentés elkészítésekor, amely segítségül szolgál majd annak értékeléséhez, hogy minden egyes részt vevő tagállam teljesíti-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(4)

Az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról szóló, 2018. október 15-i tanácsi ajánlás (3) 26. pontja értelmében a főképviselőnek figyelembe kell vennie az említett ajánlást a PESCO-ról szóló éves jelentés elkészítésekor, amely segítségül szolgál majd annak értékeléséhez, hogy minden egyes részt vevő tagállam teljesíti-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

| (5) | A főképviselő 2021. július 7-én benyújtotta a Tanácsnak éves jelentését, amelyben ismertette a PESCO végrehajtásának állását (a továbbiakban: az éves jelentés), beleértve azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok az aktualizált és módosított nemzeti végrehajtási terveikkel összhangban hogyan teljesítik kötelezettségvállalásaikat. |
| --- | --- |

(5)

A főképviselő 2021. július 7-én benyújtotta a Tanácsnak éves jelentését, amelyben ismertette a PESCO végrehajtásának állását (a továbbiakban: az éves jelentés), beleértve azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok az aktualizált és módosított nemzeti végrehajtási terveikkel összhangban hogyan teljesítik kötelezettségvállalásaikat.

| (6) | Ennek alapján a Tanácsnak egy ajánlást kell elfogadnia, amelyben értékeli a PESCO keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése terén a részt vevő tagállamok által elért eredményeket, |
| --- | --- |

(6)

Ennek alapján a Tanácsnak egy ajánlást kell elfogadnia, amelyben értékeli a PESCO keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése terén a részt vevő tagállamok által elért eredményeket,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

I.   Cél és hatály

| 1. | Ezen ajánlás célja az éves jelentés alapján és a részt vevő tagállamok által 2021-ben előterjesztett nemzeti végrehajtási tervekkel összhangban értékelni a PESCO keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások megvalósulásához a részt vevő tagállamok által nyújtott hozzájárulásokat. |
| --- | --- |

1.

Ezen ajánlás célja az éves jelentés alapján és a részt vevő tagállamok által 2021-ben előterjesztett nemzeti végrehajtási tervekkel összhangban értékelni a PESCO keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások megvalósulásához a részt vevő tagállamok által nyújtott hozzájárulásokat.

II.   Megállapítások és értékelés

| 2. | Az éves jelentés szilárd alapot biztosít annak értékeléséhez, hogy hogyan halad a PESCO végrehajtása, beleértve azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok a nemzeti végrehajtási tervükkel összhangban miként teljesítik a kötelezettségvállalásaikat. |
| --- | --- |

2.

Az éves jelentés szilárd alapot biztosít annak értékeléséhez, hogy hogyan halad a PESCO végrehajtása, beleértve azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok a nemzeti végrehajtási tervükkel összhangban miként teljesítik a kötelezettségvállalásaikat.

| 3. | Azáltal, hogy törekednek Európa jelenlegi és jövőbeli biztonsági és védelmi szükségleteinek kielégítésére, különösen a szigorúbb kötelezettségvállalásaik teljesítésére irányuló aktuális és jövőbeli erőfeszítéseik révén a részt vevő tagállamok hozzájárulnak az Unió azon képességének javításához, hogy az Unió biztonságszolgáltatóként lépjen fel, elősegítik a stratégiai autonómiájának erősítését, továbbá jobban képessé teszik az Uniót a partnerekkel való együttműködésre és a polgárai védelmére. |
| --- | --- |

3.

Azáltal, hogy törekednek Európa jelenlegi és jövőbeli biztonsági és védelmi szükségleteinek kielégítésére, különösen a szigorúbb kötelezettségvállalásaik teljesítésére irányuló aktuális és jövőbeli erőfeszítéseik révén a részt vevő tagállamok hozzájárulnak az Unió azon képességének javításához, hogy az Unió biztonságszolgáltatóként lépjen fel, elősegítik a stratégiai autonómiájának erősítését, továbbá jobban képessé teszik az Uniót a partnerekkel való együttműködésre és a polgárai védelmére.

| 4. | Elismerve, hogy a részt vevő tagállamoknak 2025-ig jelentősen javítaniuk kell az összes szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítését, a Tanács hangsúlyozza továbbá, hogy:






  a) | a részt vevő tagállamok a PESCO első kezdeti szakasza (2018–2020) során tovább növelték védelmi kiadásaikat, és a Covid19-válság okozta gazdasági visszaesés ellenére a 2021–2025-ös időszakra további növeléseket célzó terveket jeleztek. A részt vevő tagállamok képességeinek megerősítése és ezáltal az Unió cselekvési képességének növelése érdekében ezt a pozitív tendenciát a jövőben is fenn kell tartani, többek között azáltal, hogy az erőforrásokat az együttműködésen alapuló védelmi képességfejlesztési projektekre fordítják, ami mellett a kutatás és technológia területén külön erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy el lehessen érni a PESCO második kezdeti szakaszára kitűzött célokat, valamint hogy növelni lehessen az európai képességek általános koherenciáját; |
| --- | --- | --- |

4.

Elismerve, hogy a részt vevő tagállamoknak 2025-ig jelentősen javítaniuk kell az összes szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítését, a Tanács hangsúlyozza továbbá, hogy:

a)

a részt vevő tagállamok a PESCO első kezdeti szakasza (2018–2020) során tovább növelték védelmi kiadásaikat, és a Covid19-válság okozta gazdasági visszaesés ellenére a 2021–2025-ös időszakra további növeléseket célzó terveket jeleztek. A részt vevő tagállamok képességeinek megerősítése és ezáltal az Unió cselekvési képességének növelése érdekében ezt a pozitív tendenciát a jövőben is fenn kell tartani, többek között azáltal, hogy az erőforrásokat az együttműködésen alapuló védelmi képességfejlesztési projektekre fordítják, ami mellett a kutatás és technológia területén külön erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy el lehessen érni a PESCO második kezdeti szakaszára kitűzött célokat, valamint hogy növelni lehessen az európai képességek általános koherenciáját;

| b) | a részt vevő tagállamok szerény előrelépést tettek az uniós képességtervezési és -fejlesztési eszközök és folyamatok nemzeti keretek között történő használata terén, és a Tanács arra ösztönzi őket, hogy fokozzák erőfeszítéseiket ezen eszközök szisztematikusabb és aktívabb használata érdekében, hogy együttműködés révén meg lehessen szüntetni a képességbeli hiányosságokat. E tekintetben a védelmi kiadásokra, a védelmi tervezésre és a védelmi együttműködésre vonatkozó, 2020-ban elfogadott koordinált éves védelmi szemle (CARD) ajánlások teljes körű végrehajtása döntő fontosságú lesz ahhoz, hogy közösen új tervezési időszakot lehessen előkészíteni a 2020-as évek közepét követő időszakra a képességfejlesztés terén folytatott fokozott együttműködésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

a részt vevő tagállamok szerény előrelépést tettek az uniós képességtervezési és -fejlesztési eszközök és folyamatok nemzeti keretek között történő használata terén, és a Tanács arra ösztönzi őket, hogy fokozzák erőfeszítéseiket ezen eszközök szisztematikusabb és aktívabb használata érdekében, hogy együttműködés révén meg lehessen szüntetni a képességbeli hiányosságokat. E tekintetben a védelmi kiadásokra, a védelmi tervezésre és a védelmi együttműködésre vonatkozó, 2020-ban elfogadott koordinált éves védelmi szemle (CARD) ajánlások teljes körű végrehajtása döntő fontosságú lesz ahhoz, hogy közösen új tervezési időszakot lehessen előkészíteni a 2020-as évek közepét követő időszakra a képességfejlesztés terén folytatott fokozott együttműködésre vonatkozóan;

| c) | a részt vevő tagállamoknak a PESCO-ról szóló értesítéssel összhangban folytatniuk kell azon erőfeszítéseiket, amelyek egy az uniós ambíciószint teljesítéséhez hozzájáruló, koherens, teljes körű uniós haderőcsomag 2025-ig történő kifejlesztésére irányulnak; |
| --- | --- |

c)

a részt vevő tagállamoknak a PESCO-ról szóló értesítéssel összhangban folytatniuk kell azon erőfeszítéseiket, amelyek egy az uniós ambíciószint teljesítéséhez hozzájáruló, koherens, teljes körű uniós haderőcsomag 2025-ig történő kifejlesztésére irányulnak;

| d) | a részt vevő tagállamoknak jelentősen fokozniuk kell az operatív kötelezettségvállalások és különösen a 12. kötelezettségvállalás teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket, amely alapvető fontosságúnak minősül az Unió külső tevékenysége relevanciájának és hatásának javítása érdekében, különös tekintettel annak operatív dimenziójára. A 12. kötelezettségvállalás teljesítése megerősíti az Unió képességét arra, hogy – amikor csak lehetséges a partnereivel együtt, szükség esetén pedig egyedül – biztonságszolgáltatóként lépjen fel. A jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokban tükröződő komoly hiányosságok továbbra is befolyásolják a részt vevő tagállamok erőinek az uniós ambíciószint megvalósításához szükséges rendelkezésre állását, bevethetőségét és interoperabilitását. Ezen túlmenően a részt vevő tagállamok fokozhatnák hozzájárulásaikat nemcsak a folyamatban lévő közös biztonsági- és védelempolitikai (KBVP) missziókhoz és -műveletekhez, hanem az uniós harccsoportok jegyzékéhez és a gyorsreagálási adatbázisokhoz is. Ebben az összefüggésben - összhangban az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. november 15-i tanácsi ajánlással (4) - a részt vevő tagállamoknak további megbeszéléseket kell folytatniuk az eredménymutatókról és meg kell határozniuk azokat annak érdekében, hogy a részt vevő tagállamok eszközei és képességei keretein belül a KBVP-missziók és -műveletek tekintetében biztosított legyen a méltányos tehervállalás az adott haderő-generálás tekintetében és hogy növeljék egymás között az átláthatóságot. Az egyetlen haderő (5) elvével összhangban a részt vevő tagállamok haderő-katalógushoz való hozzájárulásainak összhangban kell lenniük az „átfogó cél” folyamatára vonatkozó utasításokkal, és tartalmazniuk kell minden telepíthető eszközt (beleértve a parancsnokságokat, valamint a missziók és műveletek támogatására felhasználható képességeket is); |
| --- | --- |

d)

a részt vevő tagállamoknak jelentősen fokozniuk kell az operatív kötelezettségvállalások és különösen a 12. kötelezettségvállalás teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket, amely alapvető fontosságúnak minősül az Unió külső tevékenysége relevanciájának és hatásának javítása érdekében, különös tekintettel annak operatív dimenziójára. A 12. kötelezettségvállalás teljesítése megerősíti az Unió képességét arra, hogy – amikor csak lehetséges a partnereivel együtt, szükség esetén pedig egyedül – biztonságszolgáltatóként lépjen fel. A jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokban tükröződő komoly hiányosságok továbbra is befolyásolják a részt vevő tagállamok erőinek az uniós ambíciószint megvalósításához szükséges rendelkezésre állását, bevethetőségét és interoperabilitását. Ezen túlmenően a részt vevő tagállamok fokozhatnák hozzájárulásaikat nemcsak a folyamatban lévő közös biztonsági- és védelempolitikai (KBVP) missziókhoz és -műveletekhez, hanem az uniós harccsoportok jegyzékéhez és a gyorsreagálási adatbázisokhoz is. Ebben az összefüggésben - összhangban az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. november 15-i tanácsi ajánlással (4) - a részt vevő tagállamoknak további megbeszéléseket kell folytatniuk az eredménymutatókról és meg kell határozniuk azokat annak érdekében, hogy a részt vevő tagállamok eszközei és képességei keretein belül a KBVP-missziók és -műveletek tekintetében biztosított legyen a méltányos tehervállalás az adott haderő-generálás tekintetében és hogy növeljék egymás között az átláthatóságot. Az egyetlen haderő (5) elvével összhangban a részt vevő tagállamok haderő-katalógushoz való hozzájárulásainak összhangban kell lenniük az „átfogó cél” folyamatára vonatkozó utasításokkal, és tartalmazniuk kell minden telepíthető eszközt (beleértve a parancsnokságokat, valamint a missziók és műveletek támogatására felhasználható képességeket is);

| e) | a részt vevő tagállamok demonstrálták, hogy előrelépést tettek azon kötelezettségvállalásaik teljesítése terén, amelyek a képességfejlesztési terv és a CARD keretében azonosított képességbeli hiányosságok orvoslására irányulnak, beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célok megvalósításának értékelését is, de többségükben továbbra sem jelezték, hogy mérlegelik-e, és ha igen, prioritásként hogyan szándékozzák fokozni az európai kollaboratív megközelítés alkalmazását a nemzeti képességbeli hiányosságok megszüntetése érdekében. Hasonlóképpen még mindig nincs egyetértés közöttük az Európa stratégiai autonómiájának növelését és az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) megerősítését célzó képességfejlesztési projektek hatásáról. A 2020-as CARD-ajánlások végrehajtása és az azonosított együttműködési lehetőségek előmozdítása – különösen a javasolt hat kiemelt területre vonatkozó végrehajtási ütemtervek kidolgozása – érdekében tett erőfeszítéseknek hozzá kell járulniuk az említett egyetértés javításához. Ezzel összefüggésben az eddigiekhez hasonlóan egyrészt továbbra is biztosítva van a képességfejlesztési tervnek és a CARD-nak, valamint másrészt a kapcsolódó NATO-folyamatoknak – így például a NATO védelmi tervezési folyamatának – az eredményei közötti összhang azokon a területeken, ahol a követelmények között átfedések vannak, mindazonáltal a Tanács tisztában van a két szervezet, illetve feladataik és tagságuk eltérő jellegével; |
| --- | --- |

e)

a részt vevő tagállamok demonstrálták, hogy előrelépést tettek azon kötelezettségvállalásaik teljesítése terén, amelyek a képességfejlesztési terv és a CARD keretében azonosított képességbeli hiányosságok orvoslására irányulnak, beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célok megvalósításának értékelését is, de többségükben továbbra sem jelezték, hogy mérlegelik-e, és ha igen, prioritásként hogyan szándékozzák fokozni az európai kollaboratív megközelítés alkalmazását a nemzeti képességbeli hiányosságok megszüntetése érdekében. Hasonlóképpen még mindig nincs egyetértés közöttük az Európa stratégiai autonómiájának növelését és az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) megerősítését célzó képességfejlesztési projektek hatásáról. A 2020-as CARD-ajánlások végrehajtása és az azonosított együttműködési lehetőségek előmozdítása – különösen a javasolt hat kiemelt területre vonatkozó végrehajtási ütemtervek kidolgozása – érdekében tett erőfeszítéseknek hozzá kell járulniuk az említett egyetértés javításához. Ezzel összefüggésben az eddigiekhez hasonlóan egyrészt továbbra is biztosítva van a képességfejlesztési tervnek és a CARD-nak, valamint másrészt a kapcsolódó NATO-folyamatoknak – így például a NATO védelmi tervezési folyamatának – az eredményei közötti összhang azokon a területeken, ahol a követelmények között átfedések vannak, mindazonáltal a Tanács tisztában van a két szervezet, illetve feladataik és tagságuk eltérő jellegével;

| f) | a részt vevő tagállamoknak változatlanul tovább kell javítaniuk a szigorúbb kötelezettségvállalásokkal, valamint az iparpolitikájukra és a beszerzési stratégiáikra vonatkozó pontosabb célkitűzésekkel kapcsolatos információszolgáltatást. Helyénvaló, hogy a részt vevő tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket és a kötelezettségvállalások teljesítésének jelenlegi szintjén túlmutató olyan terveket nyújtsanak be, amelyek egyértelműen jelzik, hogy az iparpolitikáikból és a beszerzési stratégiáikból eredő projektjeik hozzájárulnak az európai védelmi ipar versenyképesebbé tételéhez és pozitív hatást gyakorolnak az EDTIB-re, többek között azáltal, hogy az Unió egészében előmozdítják a kis- és középvállalkozások és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló részvételét. |
| --- | --- |

f)

a részt vevő tagállamoknak változatlanul tovább kell javítaniuk a szigorúbb kötelezettségvállalásokkal, valamint az iparpolitikájukra és a beszerzési stratégiáikra vonatkozó pontosabb célkitűzésekkel kapcsolatos információszolgáltatást. Helyénvaló, hogy a részt vevő tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket és a kötelezettségvállalások teljesítésének jelenlegi szintjén túlmutató olyan terveket nyújtsanak be, amelyek egyértelműen jelzik, hogy az iparpolitikáikból és a beszerzési stratégiáikból eredő projektjeik hozzájárulnak az európai védelmi ipar versenyképesebbé tételéhez és pozitív hatást gyakorolnak az EDTIB-re, többek között azáltal, hogy az Unió egészében előmozdítják a kis- és középvállalkozások és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló részvételét.

| 5. | Az egyes nemzeti végrehajtási terveket illetően a Tanács arra ösztönzi az egyes részt vevő tagállamokat, hogy a PESCO további végrehajtása során vegyék figyelembe az éves jelentésben foglalt megállapításokat és ajánlásokat, és ennek megfelelően vizsgálják felül a PESCO második kezdeti szakaszában a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez való hozzájárulásukat. |
| --- | --- |

5.

Az egyes nemzeti végrehajtási terveket illetően a Tanács arra ösztönzi az egyes részt vevő tagállamokat, hogy a PESCO további végrehajtása során vegyék figyelembe az éves jelentésben foglalt megállapításokat és ajánlásokat, és ennek megfelelően vizsgálják felül a PESCO második kezdeti szakaszában a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez való hozzájárulásukat.

III.   Nemzeti végrehajtási tervek

| 6. | A részt vevő tagállamok 2020 vége óta összességében javították az aktualizált éves nemzeti végrehajtási terveikben szolgáltatott információk minőségét. E pozitív tendencia ellenére a Tanács javasolja, hogy a részt vevő tagállamok minden kötelezettségvállalási területre vonatkozóan szolgáljanak megalapozottabb információkkal és érdemi nyilatkozatokkal, és ennek keretében helyezzenek különös hangsúlyt az arra vonatkozó célzott előretekintő tervek kidolgozására, hogy miként terveznek hozzájárulni a szigorúbb kötelezettségvállalások és a konkrétabb célok teljesítéséhez, felhasználva többek között a 2020. évi CARD megállapításait és ajánlásait. Ez az előretekintő szemlélet lehetővé teszi majd a részt vevő tagállamok számára, hogy jobban összehangolják az erőfeszítéseiket és együttműködési lehetőségeket keressenek. |
| --- | --- |

6.

A részt vevő tagállamok 2020 vége óta összességében javították az aktualizált éves nemzeti végrehajtási terveikben szolgáltatott információk minőségét. E pozitív tendencia ellenére a Tanács javasolja, hogy a részt vevő tagállamok minden kötelezettségvállalási területre vonatkozóan szolgáljanak megalapozottabb információkkal és érdemi nyilatkozatokkal, és ennek keretében helyezzenek különös hangsúlyt az arra vonatkozó célzott előretekintő tervek kidolgozására, hogy miként terveznek hozzájárulni a szigorúbb kötelezettségvállalások és a konkrétabb célok teljesítéséhez, felhasználva többek között a 2020. évi CARD megállapításait és ajánlásait. Ez az előretekintő szemlélet lehetővé teszi majd a részt vevő tagállamok számára, hogy jobban összehangolják az erőfeszítéseiket és együttműködési lehetőségeket keressenek.

| 7. | A Tanács emellett arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is folytassanak kétoldalú párbeszédeket a PESCO titkárságával abból a célból, hogy a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése terén kedvező eredményeket érjenek el és azok fennmaradjanak, sőt akár tovább javuljanak. A PESCO titkársága a PESCO második kezdeti szakaszára vonatkozóan hamarosan meghatározandó új konkrétabb célok alapján felülvizsgált tájékoztató dokumentumot készít majd a nemzeti végrehajtási tervek támogatására, amely a részt vevő tagállamok számára időkeretet határozhat meg az elfogadott kritériumok teljesítésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

7.

A Tanács emellett arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is folytassanak kétoldalú párbeszédeket a PESCO titkárságával abból a célból, hogy a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése terén kedvező eredményeket érjenek el és azok fennmaradjanak, sőt akár tovább javuljanak. A PESCO titkársága a PESCO második kezdeti szakaszára vonatkozóan hamarosan meghatározandó új konkrétabb célok alapján felülvizsgált tájékoztató dokumentumot készít majd a nemzeti végrehajtási tervek támogatására, amely a részt vevő tagállamok számára időkeretet határozhat meg az elfogadott kritériumok teljesítésére vonatkozóan.

| 8. | A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy a nemzeti végrehajtási terveik benyújtására használják az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) által a PESCO céljára kifejlesztett digitális platformot, amely lehetővé teszi az általuk például a PESCO, a CARD vagy más releváns uniós védelmi kezdeményezések keretében már rendelkezésre bocsátott adatok felhasználását, és így csökkenti a részt vevő tagállamok adminisztratív terheit. |
| --- | --- |

8.

A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy a nemzeti végrehajtási terveik benyújtására használják az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) által a PESCO céljára kifejlesztett digitális platformot, amely lehetővé teszi az általuk például a PESCO, a CARD vagy más releváns uniós védelmi kezdeményezések keretében már rendelkezésre bocsátott adatok felhasználását, és így csökkenti a részt vevő tagállamok adminisztratív terheit.

| 9. | A Tanács emellett arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy nyújtsanak be a védelmi ágazat ipari dimenziójával kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítésének jelenlegi szintjén túlmutató olyan terveket, amelyek egyértelműen jelzik, hogy az iparpolitikáikból és a beszerzési stratégiáikból eredő projektjeik hozzájárulnak az európai védelmi ipar versenyképesebbé tételéhez, és pozitív hatást gyakorolnak az EDTIB-re. |
| --- | --- |

9.

A Tanács emellett arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy nyújtsanak be a védelmi ágazat ipari dimenziójával kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítésének jelenlegi szintjén túlmutató olyan terveket, amelyek egyértelműen jelzik, hogy az iparpolitikáikból és a beszerzési stratégiáikból eredő projektjeik hozzájárulnak az európai védelmi ipar versenyképesebbé tételéhez, és pozitív hatást gyakorolnak az EDTIB-re.

| 10. | A Tanács határozottan arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy eszközeik és képességeik keretein belül növeljék a PESCO műveleti vonatkozásaihoz való hozzájárulásaikat azokon a területeken, ahol hiányosságok mutatkoznak, különös tekintettel az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében a stratégiai szempontból bevethető erők rendelkezésre bocsátására, a KBVP-missziók és -műveletek igényjegyzékére, a gyorsreagálási adatbázisokra és az uniós harccsoportok jegyzékére. |
| --- | --- |

10.

A Tanács határozottan arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy eszközeik és képességeik keretein belül növeljék a PESCO műveleti vonatkozásaihoz való hozzájárulásaikat azokon a területeken, ahol hiányosságok mutatkoznak, különös tekintettel az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében a stratégiai szempontból bevethető erők rendelkezésre bocsátására, a KBVP-missziók és -műveletek igényjegyzékére, a gyorsreagálási adatbázisokra és az uniós harccsoportok jegyzékére.

| 11. | Mivel a PESCO szigorúbb kötelezettségvállalásainak sikeres teljesítéséhez szükség van valamennyi részt vevő tagállam közös, illetve egyéni erőfeszítésére, továbbá a szükséges politikai lendület biztosítása érdekében a részt vevő tagállamoknak 2022-ben, majd minden második évben a nemzeti végrehajtási tervükhöz egy magas szintű politikai nyilatkozatot kell csatolniuk, amelyben felvázolják a főbb eredményeket, valamint ismertetik a (különösen az uniós képességfejlesztési prioritások, továbbá a CARD megállapításai és ajánlásai végrehajtását támogató) konkrét nemzeti prioritásokat és a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez való hozzájárulásukat. |
| --- | --- |

11.

Mivel a PESCO szigorúbb kötelezettségvállalásainak sikeres teljesítéséhez szükség van valamennyi részt vevő tagállam közös, illetve egyéni erőfeszítésére, továbbá a szükséges politikai lendület biztosítása érdekében a részt vevő tagállamoknak 2022-ben, majd minden második évben a nemzeti végrehajtási tervükhöz egy magas szintű politikai nyilatkozatot kell csatolniuk, amelyben felvázolják a főbb eredményeket, valamint ismertetik a (különösen az uniós képességfejlesztési prioritások, továbbá a CARD megállapításai és ajánlásai végrehajtását támogató) konkrét nemzeti prioritásokat és a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez való hozzájárulásukat.

IV.   PESCO-projektek

| 12. | A 46 PESCO-projekt hozzájárul a 20 szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítéséhez. Az említett projektek közül 32 azokkal az együttműködési lehetőségekkel kapcsolható össze – ideértve a kiemelt területeket –, amelyeket a CARD keretében azonosítottak. Továbbá 24 projekt közvetlenül, míg 18 közvetetten azokra a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokra vonatkozik, amelyek a KBVP-missziók és -műveletek kritikus hiányosságainak csökkentésére irányulnak. |
| --- | --- |

12.

A 46 PESCO-projekt hozzájárul a 20 szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítéséhez. Az említett projektek közül 32 azokkal az együttműködési lehetőségekkel kapcsolható össze – ideértve a kiemelt területeket –, amelyeket a CARD keretében azonosítottak. Továbbá 24 projekt közvetlenül, míg 18 közvetetten azokra a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokra vonatkozik, amelyek a KBVP-missziók és -műveletek kritikus hiányosságainak csökkentésére irányulnak.

| 13. | Noha a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetések szerint számos PESCO-projekt várhatóan konkrét eredményeket fog hozni 2025 végéig, a PESCO-projektek terén elért eredményekről a Tanács számára készített, 2021. június 2-i jelentésből az derül ki, hogy közülük néhány esetében nehézségek adódhatnak a tekintetben, hogy elérjék addigra a várt eredményeket. A PESCO láthatóságát és hitelességét a folyamatban lévő valamennyi PESCO-projekt sikeres végrehajtása, valamint a kézzelfogható eredmények és a szükséges képességek kellő időben történő biztosítása fogja meghatározni. |
| --- | --- |

13.

Noha a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetések szerint számos PESCO-projekt várhatóan konkrét eredményeket fog hozni 2025 végéig, a PESCO-projektek terén elért eredményekről a Tanács számára készített, 2021. június 2-i jelentésből az derül ki, hogy közülük néhány esetében nehézségek adódhatnak a tekintetben, hogy elérjék addigra a várt eredményeket. A PESCO láthatóságát és hitelességét a folyamatban lévő valamennyi PESCO-projekt sikeres végrehajtása, valamint a kézzelfogható eredmények és a szükséges képességek kellő időben történő biztosítása fogja meghatározni.

| 14. | A Tanács ezért kiemeli, hogy a részt vevő tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a terveknek megfelelően kézzelfogható eredményeket érjenek el, különösen az első és második szakasz még továbbra is kidolgozás alatt álló projektjei esetében, valamint azon projektek tekintetében, amelyek jelentős korlátok között valósíthatók meg a célok, a hatály és az elérendő eredmények további finomítása miatt. Ez azt mutatja, hogy az említett projektek esetében alaposan meg kell vizsgálni, hogy milyen módon kell folytatni a végrehajtásukat, vagy hogy fontolóra kellene-e venni azok csoportosítását vagy közülük néhány összevonását a hatásuk és hatékonyságuk fokozása, az erőforrások megtakarítása, a szinergiák növelése és a felesleges átfedések elkerülése céljából. Amennyiben a projektben részt vevő tagok azt állapítják meg, hogy egyes projektek nem képesek biztosítani a várt eredményeket, az ilyen projekteket felül kell vizsgálni vagy le kell zárni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen valamennyi PESCO-projekt relevanciáját, hatékonyságát és hitelességét. |
| --- | --- |

14.

A Tanács ezért kiemeli, hogy a részt vevő tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a terveknek megfelelően kézzelfogható eredményeket érjenek el, különösen az első és második szakasz még továbbra is kidolgozás alatt álló projektjei esetében, valamint azon projektek tekintetében, amelyek jelentős korlátok között valósíthatók meg a célok, a hatály és az elérendő eredmények további finomítása miatt. Ez azt mutatja, hogy az említett projektek esetében alaposan meg kell vizsgálni, hogy milyen módon kell folytatni a végrehajtásukat, vagy hogy fontolóra kellene-e venni azok csoportosítását vagy közülük néhány összevonását a hatásuk és hatékonyságuk fokozása, az erőforrások megtakarítása, a szinergiák növelése és a felesleges átfedések elkerülése céljából. Amennyiben a projektben részt vevő tagok azt állapítják meg, hogy egyes projektek nem képesek biztosítani a várt eredményeket, az ilyen projekteket felül kell vizsgálni vagy le kell zárni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen valamennyi PESCO-projekt relevanciáját, hatékonyságát és hitelességét.

| 15. | A Tanács azt ajánlja, hogy a projektkoordinátorok gyakrabban tájékoztassák a PESCO titkárságát és a többi részt vevő tagállamot a PESCO-projektjeik aktuális helyzetéről annak érdekében, hogy javuljon ezáltal az átláthatóság és a PESCO titkárságának azon képessége, hogy fontosabb szerepet töltsön be a tagállamok részére történő tanácsadásban. Ezzel összefüggésben tovább kell növelni a PESCO titkárságának erőforrásait. |
| --- | --- |

15.

A Tanács azt ajánlja, hogy a projektkoordinátorok gyakrabban tájékoztassák a PESCO titkárságát és a többi részt vevő tagállamot a PESCO-projektjeik aktuális helyzetéről annak érdekében, hogy javuljon ezáltal az átláthatóság és a PESCO titkárságának azon képessége, hogy fontosabb szerepet töltsön be a tagállamok részére történő tanácsadásban. Ezzel összefüggésben tovább kell növelni a PESCO titkárságának erőforrásait.

| 16. | A Tanács felszólítja a részt vevő tagállamokat, hogy a képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében prioritásként vegyék fontolóra az európai kollaboratív megközelítés alkalmazását, és az EDA a lehető legnagyobb mértékben használják a közös képességfejlesztés európai fórumaként, összhangban a PESCO keretében elfogadott kötelezettségvállalással, ideértve az EDA által a PESCO-projektekre vonatkozó javaslatok kidolgozásához nyújtott segítséget és a PESCO-projektek végrehajtásához nyújtott lehetséges támogatást. |
| --- | --- |

16.

A Tanács felszólítja a részt vevő tagállamokat, hogy a képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében prioritásként vegyék fontolóra az európai kollaboratív megközelítés alkalmazását, és az EDA a lehető legnagyobb mértékben használják a közös képességfejlesztés európai fórumaként, összhangban a PESCO keretében elfogadott kötelezettségvállalással, ideértve az EDA által a PESCO-projektekre vonatkozó javaslatok kidolgozásához nyújtott segítséget és a PESCO-projektek végrehajtásához nyújtott lehetséges támogatást.

| 17. | A részt vevő tagállamok felkérhetnék a PESCO titkárságát, hogy adjon ötleteket arra vonatkozóan, hogy milyen, a PESCO keretében általuk eddig még meg nem valósított esetleges új PESCO-projekteket lehetne indítani, figyelembe véve a CARD megállapításait és ajánlásait, valamint a képességfejlesztési tervből eredő uniós képességfejlesztési prioritásokat, beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokat is. |
| --- | --- |

17.

A részt vevő tagállamok felkérhetnék a PESCO titkárságát, hogy adjon ötleteket arra vonatkozóan, hogy milyen, a PESCO keretében általuk eddig még meg nem valósított esetleges új PESCO-projekteket lehetne indítani, figyelembe véve a CARD megállapításait és ajánlásait, valamint a képességfejlesztési tervből eredő uniós képességfejlesztési prioritásokat, beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokat is.

| 18. | A jövőbeli PESCO-projektekre irányuló javaslatok meghatározására és kidolgozására tekintettel a Tanács felkéri a részt vevő tagállamokat, hogy nagyobb mértékben használják fel az uniós tervezési és képességfejlesztési eszközöket, valamint a CARD megállapításait és ajánlásait iránymutatásként a projektjavaslatok további finomításához, különösen a kiemelt területek és az azonosított együttműködési lehetőségek tekintetében, az operatív területen is. A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is nyújtsanak be PESCO-projektekre irányuló javaslatokat, mégpedig különösen olyan fokozottan operatív dimenziójú és rövid távú hatású projektekre irányuló javaslatokat, amelyek a már meglévő képességeken alapulnak, valamint a CARD és a képességfejlesztési terv keretében azonosított stratégiai képességek terén meglévő hiányosságok és szükségletek megszüntetéséhez hozzájáruló projektekre irányuló javaslatokat. |
| --- | --- |

18.

A jövőbeli PESCO-projektekre irányuló javaslatok meghatározására és kidolgozására tekintettel a Tanács felkéri a részt vevő tagállamokat, hogy nagyobb mértékben használják fel az uniós tervezési és képességfejlesztési eszközöket, valamint a CARD megállapításait és ajánlásait iránymutatásként a projektjavaslatok további finomításához, különösen a kiemelt területek és az azonosított együttműködési lehetőségek tekintetében, az operatív területen is. A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is nyújtsanak be PESCO-projektekre irányuló javaslatokat, mégpedig különösen olyan fokozottan operatív dimenziójú és rövid távú hatású projektekre irányuló javaslatokat, amelyek a már meglévő képességeken alapulnak, valamint a CARD és a képességfejlesztési terv keretében azonosított stratégiai képességek terén meglévő hiányosságok és szükségletek megszüntetéséhez hozzájáruló projektekre irányuló javaslatokat.

V.   További lépések

| 19. | Mihamarabb el kell fogadni azt a tanácsi ajánlást, amely a PESCO 2021 és 2025 közötti második kezdeti szakaszára vonatkozó minden egyes szigorúbb kötelezettségvállalás tekintetében konkrétabb célokat határoz meg. |
| --- | --- |

19.

Mihamarabb el kell fogadni azt a tanácsi ajánlást, amely a PESCO 2021 és 2025 közötti második kezdeti szakaszára vonatkozó minden egyes szigorúbb kötelezettségvállalás tekintetében konkrétabb célokat határoz meg.

| 20. | Az ajánlás jóváhagyását követően a PESCO titkársága a PESCO második kezdeti szakaszára vonatkozóan meghatározandó új konkrétabb célok alapján felülvizsgált tájékoztató dokumentumot készít majd a nemzeti végrehajtási tervek támogatására, amely a részt vevő tagállamok számára időkeretet határozhat meg az elfogadott kritériumok teljesítésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

20.

Az ajánlás jóváhagyását követően a PESCO titkársága a PESCO második kezdeti szakaszára vonatkozóan meghatározandó új konkrétabb célok alapján felülvizsgált tájékoztató dokumentumot készít majd a nemzeti végrehajtási tervek támogatására, amely a részt vevő tagállamok számára időkeretet határozhat meg az elfogadott kritériumok teljesítésére vonatkozóan.

| 21. | A Tanács felkéri a részt vevő tagállamokat, hogy vizsgálják felül nemzeti végrehajtási terveiket annak érdekében, hogy szükség szerint aktualizálják őket, és 2022. március 10-ig nyújtsák be aktualizált nemzeti végrehajtási terveiket a PESCO titkárságának (az EDA digitális platformját is felhasználva). Helyénvaló lenne, hogy a nemzeti végrehajtási tervek következő aktualizálását egy magas szintű politikai nyilatkozat kísérje, amelyben a részt vevő tagállamoknak célszerű lenne felvázolniuk a főbb eredményeket, valamint ismertetniük a konkrét nemzeti prioritásokat és hozzájárulásokat. |
| --- | --- |

21.

A Tanács felkéri a részt vevő tagállamokat, hogy vizsgálják felül nemzeti végrehajtási terveiket annak érdekében, hogy szükség szerint aktualizálják őket, és 2022. március 10-ig nyújtsák be aktualizált nemzeti végrehajtási terveiket a PESCO titkárságának (az EDA digitális platformját is felhasználva). Helyénvaló lenne, hogy a nemzeti végrehajtási tervek következő aktualizálását egy magas szintű politikai nyilatkozat kísérje, amelyben a részt vevő tagállamoknak célszerű lenne felvázolniuk a főbb eredményeket, valamint ismertetniük a konkrét nemzeti prioritásokat és hozzájárulásokat.

| 22. | A Tanács emlékeztetett arra, hogy a PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatával összhangban a PESCO titkárságának, valamint a részt vevő tagállamoknak helyénvaló lenne folytatnia a kötelezettségvállalások teljesítésének javítására irányuló ösztönzőkkel kapcsolatos munkát, különösen abban az esetben, ha az elért eredményeket a főképviselő, majd ezt követően a Tanács is elégtelennek találta, nevezetesen az operatív kötelezettségvállalások és az európai kollaboratív megközelítéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások terén. A politikai lendület és a fokozott politikai szerepvállalás biztosítása érdekében folytatódniuk kell a részt vevő tagállamok és a főképviselő közötti rendszeres magas szintű politikai megbeszéléseknek. |
| --- | --- |

22.

A Tanács emlékeztetett arra, hogy a PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatával összhangban a PESCO titkárságának, valamint a részt vevő tagállamoknak helyénvaló lenne folytatnia a kötelezettségvállalások teljesítésének javítására irányuló ösztönzőkkel kapcsolatos munkát, különösen abban az esetben, ha az elért eredményeket a főképviselő, majd ezt követően a Tanács is elégtelennek találta, nevezetesen az operatív kötelezettségvállalások és az európai kollaboratív megközelítéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások terén. A politikai lendület és a fokozott politikai szerepvállalás biztosítása érdekében folytatódniuk kell a részt vevő tagállamok és a főképviselő közötti rendszeres magas szintű politikai megbeszéléseknek.

| 23. | A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is folytassanak kétoldalú párbeszédeket a PESCO titkárságával abból a célból, hogy a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése terén kedvező eredményeket érjenek el és azok fennmaradjanak, sőt akár tovább javuljanak. A PESCO titkársága az egyes részt vevő tagállamokra szabott ajánlásokat fog megfogalmazni, hogy azokról megbeszéléseket folytassanak az említett párbeszédek során. Ezzel kapcsolatban tovább kell erősíteni a PESCO titkárságát. |
| --- | --- |

23.

A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is folytassanak kétoldalú párbeszédeket a PESCO titkárságával abból a célból, hogy a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése terén kedvező eredményeket érjenek el és azok fennmaradjanak, sőt akár tovább javuljanak. A PESCO titkársága az egyes részt vevő tagállamokra szabott ajánlásokat fog megfogalmazni, hogy azokról megbeszéléseket folytassanak az említett párbeszédek során. Ezzel kapcsolatban tovább kell erősíteni a PESCO titkárságát.

| 24. | A Tanács emlékeztet arra, hogy a stratégiai iránytű eredményét figyelembe véve a részt vevő tagállamok a PESCO második kezdeti szakaszának 2025-ben bekövetkező végéig elvégzendő stratégiai felülvizsgálati folyamata keretében, valamint a PESCO-ról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően – amely értesítés emlékeztet bizonyos tagállamok biztonság- és védelempolitikájának sajátos jellegére is – értékelni fogják az összes PESCO-kötelezettségvállalás teljesítését, valamint megvitatják az új kötelezettségvállalásokat és döntenek azokról annak érdekében, hogy az európai biztonsági és védelmi integráció új szakaszába léphessenek. |
| --- | --- |

24.

A Tanács emlékeztet arra, hogy a stratégiai iránytű eredményét figyelembe véve a részt vevő tagállamok a PESCO második kezdeti szakaszának 2025-ben bekövetkező végéig elvégzendő stratégiai felülvizsgálati folyamata keretében, valamint a PESCO-ról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően – amely értesítés emlékeztet bizonyos tagállamok biztonság- és védelempolitikájának sajátos jellegére is – értékelni fogják az összes PESCO-kötelezettségvállalás teljesítését, valamint megvitatják az új kötelezettségvállalásokat és döntenek azokról annak érdekében, hogy az európai biztonsági és védelmi integráció új szakaszába léphessenek.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 16-én

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  HL L 331., 2017.12.14., 57. o.

1

(2)  HL C 88., 2018.3.8., 1. o.

2

(3)  HL C 374., 2018.10.16., 1. o.

3

(4)  HL C 463., 2021.11.16., 1 o.

4

(5)  Az említett haderőt a részt vevő tagállamok az Uniós kereteken belül tagállami szükségletekre, valamint egyéb, így például az ENSZ-szel vagy a NATO-val összefüggő kontextusban használhatják fel.

5

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 464/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 464/15

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 464/03)

2021.11.4.-án/én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak német nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10460 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10460 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 464/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 464/16

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. november 16.

(2021/C 464/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1368 |
| JPY | Japán yen | 129,89 |
| DKK | Dán korona | 7,4367 |
| GBP | Angol font | 0,84533 |
| SEK | Svéd korona | 10,0293 |
| CHF | Svájci frank | 1,0528 |
| ISK | Izlandi korona | 150,40 |
| NOK | Norvég korona | 9,8863 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,227 |
| HUF | Magyar forint | 366,35 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6545 |
| RON | Román lej | 4,9493 |
| TRY | Török líra | 11,6020 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5490 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4248 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,8544 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6186 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5393 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 343,00 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,3177 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,2627 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5099 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 182,27 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7359 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,225 |
| RUB | Orosz rubel | 83,1933 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,153 |
| BRL | Brazil real | 6,1838 |
| MXN | Mexikói peso | 23,4423 |
| INR | Indiai rúpia | 84,5404 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1368

JPY

Japán yen

129,89

DKK

Dán korona

7,4367

GBP

Angol font

0,84533

SEK

Svéd korona

10,0293

CHF

Svájci frank

1,0528

ISK

Izlandi korona

150,40

NOK

Norvég korona

9,8863

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,227

HUF

Magyar forint

366,35

PLN

Lengyel zloty

4,6545

RON

Román lej

4,9493

TRY

Török líra

11,6020

AUD

Ausztrál dollár

1,5490

CAD

Kanadai dollár

1,4248

HKD

Hongkongi dollár

8,8544

NZD

Új-zélandi dollár

1,6186

SGD

Szingapúri dollár

1,5393

KRW

Dél-Koreai won

1 343,00

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,3177

CNY

Kínai renminbi

7,2627

HRK

Horvát kuna

7,5099

IDR

Indonéz rúpia

16 182,27

MYR

Maláj ringgit

4,7359

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,225

RUB

Orosz rubel

83,1933

THB

Thaiföldi baht

37,153

BRL

Brazil real

6,1838

MXN

Mexikói peso

23,4423

INR

Indiai rúpia

84,5404

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 464/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 464/17

---

Pályázati felhívás 2022 – EAC/A10/2021

Európai Szolidaritási Testület

(2021/C 464/05)

1.   Bevezetés és célok

E pályázati felhívás alapja az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/888 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az Európai Szolidaritási Testület 2022. évi éves munkaprogramja (C(2021) 7860). Az Európai Szolidaritási Testület program a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozik. Az Európai Szolidaritási Testület program általános és egyedi célkitűzéseit az említett rendelet 3. cikke sorolja fel.

2.   Fellépések

A pályázati felhívás keretében az Európai Szolidaritási Testület program következő intézkedéseihez nyújtható támogatás:

| — | önkéntességi projektek, |
| --- | --- |

—

önkéntességi projektek,

| — | önkéntességi csoportok által végzett tevékenységek a prioritási területeken, |
| --- | --- |

—

önkéntességi csoportok által végzett tevékenységek a prioritási területeken,

| — | szolidaritási projektek, |
| --- | --- |

—

szolidaritási projektek,

| — | a szolidaritási önkéntességi tevékenységek minőségi védjeggyel történő elismerése, |
| --- | --- |

—

a szolidaritási önkéntességi tevékenységek minőségi védjeggyel történő elismerése,

| — | a humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységek minőségi védjeggyel történő elismerése, |
| --- | --- |

—

a humanitárius segítségnyújtás terén vállalt önkéntes tevékenységek minőségi védjeggyel történő elismerése,

| — | önkéntes tevékenység az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében. |
| --- | --- |

—

önkéntes tevékenység az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében.

3.   Támogathatósági feltételek

Az Európai Szolidaritási Testület keretében bármely helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi, nonprofit vagy profitorientált köz- vagy magánjogi jogalany igényelhet támogatást. Emellett az Európai Szolidaritási Testület portálján regisztrált, fiatalokból álló csapatok is pályázhatnak szolidaritási projektek finanszírozására.

A következő országok (1) vehetnek részt teljes mértékben az Európai Szolidaritási Testület valamennyi intézkedésében:

| — | az Európai Unió 27 tagállama és a tengerentúli országok és területek, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió 27 tagállama és a tengerentúli országok és területek,

| — | a programhoz társult harmadik országok:






  — | az EFTA-/EGT-tagországok: Izland és Liechtenstein, |
| --- | --- | --- |

—

a programhoz társult harmadik országok:

—

az EFTA-/EGT-tagországok: Izland és Liechtenstein,

| — | uniós tagjelölt országok (2): a Török Köztársaság, az Észak-macedón Köztársaság. |
| --- | --- |

—

uniós tagjelölt országok (2): a Török Köztársaság, az Észak-macedón Köztársaság.

Ezenkívül egyes intézkedések a programhoz nem társult harmadik országbeli jogalanyok előtt is nyitva állnak.

A részvétel feltételeinek részletesebb leírását lásd az Európai Szolidaritási Testület 2022. évi útmutatójában.

4.   Költségvetés és a projektek időtartama

Az erre a pályázati felhívásra elkülönített összeg hozzávetőlegesen 138 800 000 EUR.

A pályázati felhívás céljára előirányzott teljes költségvetés és annak felosztása indikatív és az Európai Szolidaritási Testület által 2022-ben végrehajtandó éves munkaprogram elfogadásának függvénye, továbbá az Európai Szolidaritási Testület éves munkaprogramjának módosulása esetén változhat. A Bizottság javasolja a potenciális pályázóknak, hogy rendszeresen tanulmányozzák az Európai Szolidaritási Testület éves munkaprogramjait és azok módosításait, amelyek a következő weboldalon érhetők el: https://europa.eu/youth/solidarity/organisations/reference-documents-resources_hu

A megítélt támogatások összege és a projektek időtartama eltérhet olyan tényezők függvényében, mint például a projekt típusa, illetve a támogatható pályázók típusa.

5.   A pályázatok benyújtásának határideje

Az alábbi pályázatok benyújtására kitűzött határidők minden esetben brüsszeli idő szerint 12.00-kor (délben) zárulnak le.

| Önkéntességi projektek | 2022. február 23. |
| --- | --- |
| (opcionális forduló)
  2022. október 4. |
| Szolidaritási projektek | 2022. február 23. |
| (opcionális forduló)
  2022. május 4. |
| 2022. október 4. |

Önkéntességi projektek

2022. február 23.

(opcionális forduló)

2022. október 4.

Szolidaritási projektek

2022. február 23.

(opcionális forduló)

2022. május 4.

2022. október 4.

Az alábbi pályázatok benyújtására kitűzött határidők minden esetben brüsszeli idő szerint 17.00-kor zárulnak le.

| önkéntességi csoportok által végzett tevékenységek a prioritási területeken, | 2022. április 6. |
| --- | --- |
| Önkéntes tevékenység az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében | 2022. május 3. |

önkéntességi csoportok által végzett tevékenységek a prioritási területeken,

2022. április 6.

Önkéntes tevékenység az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest keretében

2022. május 3.

A minőségi védjegyekkel kapcsolatos pályázatokat folyamatosan be lehet benyújtani.

A pályázatok beadására vonatkozó részletes utasításokat lásd az Európai Szolidaritási Testület 2022. évi útmutatójában.

6.   Részletes információk

A pályázati felhívás részletesebb feltételeit, ideértve a felhívás prioritásait is, lásd az Európai Szolidaritási Testület 2022. évi útmutatójában, amely a következő weboldalon érhető el: https://europa.eu/youth/solidarity/organisations/calls-for-proposals_hu

Az Európai Szolidaritási Testület 2022. évi útmutatója e pályázati felhívás szerves részét képezi, és a benne foglalt részvételi és finanszírozási feltételek teljes mértékben vonatkoznak e pályázati felhívásra.

---

(1)  Az ezekben az országokban jogszerűen letelepedett szervezetek és jogszerűen tartózkodó személyek.

(2)  A kétoldalú társulási megállapodások aláírásának függvényében.

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 464/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 464/19

---

Értesítés a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

(2021/C 464/06)

Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panaszt nyújtottak be, amely szerint a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatala dömpingelt formában történik, és ezáltal kárt okoz (2) az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   Panasz

A panaszt 2021. október 4 —én nyújtotta be az Európai Kerékgyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos). A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyes alumíniumkerekekkel foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza a panasz nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók támogatásának mértékére vonatkozó elemzést. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   Vizsgált termék

A vizsgálat tárgyát képező termék a 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjárművek alumíniumkerekei, tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is (a továbbiakban: vizsgált termék).

Amennyiben az érdekelt felek a termékkörre vonatkozóan információkat kívánnak szolgáltatni, ezt az ezen értesítés közzétételétől számított 10 napon belül kell megtenniük (3).

3.   A dömpingre vonatkozó állítás

Az állítólagosan dömpingelt termék a Marokkóból (a továbbiakban: érintett ország) származó, jelenleg az ex 8708 70 10 és ex 8708 70 50 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozó vizsgált termék. A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek. E vizsgálat hatálya a vizsgált terméknek a 2. pontban szereplő meghatározásához igazodik.

Az érintett ország vonatkozásában – a belföldi árakkal kapcsolatos megbízható adatok hiányában – a dömpingre vonatkozó állítás egy számtanilag képzett rendes érték (előállítási költségek, értékesítési, általános és igazgatási költségek [SGA-költségek], valamint nyereség) és a vizsgált termék Unióba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözetek az érintett ország vonatkozásában jelentősek.

4.   A kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó állítás

A panaszos bizonyítékkal szolgált arról, hogy a vizsgált termék érintett országból érkező behozatala összességében abszolút értelemben és piaci részesedését tekintve egyaránt számottevően növekedett, ami a behozatal valószínűsíthető jelentős mértékű növekedését jelezheti.

Továbbá állítása szerint a behozatal olyan árszinten lép be az Unióba, amely – egyéb következmények mellett – már eddig is kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott értékesítési árak szintjére, az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségekre, valamint az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére és nyereségére.

A panaszos továbbá bizonyítékkal szolgál arról, hogy megfelelő nagyságú lekötetlen kapacitás áll rendelkezésre Marokkóban, ami a behozatal valószínűsíthető jelentős mértékű növekedését jelezheti.

Emellett állítása szerint a dömpingelt behozatal volumene valószínűleg tovább fog nőni a Marokkó javára már elveszített megrendelések miatt, és ez 2021-ben és az azt követő években egyre nagyobb hatást fog gyakorolni az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóira.

5.   Eljárás

Minthogy a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat részéről vagy annak nevében nyújtották be, és hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság az alaprendelet 5. cikkével összhangban vizsgálatot indít.

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az érintett országból származó vizsgált termék behozatala dömpingelt formában történik-e, és ha igen, a dömpingelt behozatal okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak vagy azt ilyen kárral fenyegeti.

Amennyiben a következtetések ezt alátámasztják, a vizsgálat az alaprendelet 21. cikkével összhangban annak megállapítására irányul, hogy az intézkedések bevezetése nem szolgálna-e uniós érdeket.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt lehetséges hatásairól közzétett közleményre (4), amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

5.1.   
  Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A támogatásra és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. október 1-jétől 2021. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjed ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a panasszal és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a panaszhoz (ideértve a kárt és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a panasz támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri a vizsgált terméknek az érintett országban működő exportáló gyártóit (5) az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.3.1.   Az exportáló gyártókra vonatkozó vizsgálat

5.3.1.1.   Az érintett ország vizsgálat alá vonni kívánt exportáló gyártóinak kiválasztására irányuló eljárás

a)   Mintavétel

Tekintettel az ezen eljárásban érintett, az érintett országban működő exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó exportáló gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes exportáló gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a Tron.tdi platformon (a továbbiakban: TRON platform) keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD686_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. A TRON platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.8. pont ad tájékoztatást.

Az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felvette a kapcsolatot az érintett ország hatóságaival, és kapcsolatba léphet az exportáló gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor az exportáló gyártók kiválasztása történhet az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az összes ismert exportáló gyártót, az érintett ország hatóságait és az exportáló gyártók szervezeteit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érintett feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett exportáló gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük a kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

A Bizottság a kérdőívet az exportáló gyártók ismert szervezeteinek, valamint az érintett ország hatóságainak is a rendelkezésére bocsátja.

Az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett exportáló gyártók együttműködőnek minősülnek (a továbbiakban: a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók). Az 5.3.1.1. szakasz b) pontjának sérelme nélkül a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatalra kivethető kiegyenlítő vám nem fogja meghaladni a mintában szereplő exportáló gyártók számára megállapított támogatáskülönbözetek súlyozott átlagát. (6)

b)   A mintában nem szereplő exportáló gyártókra vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet

Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók kérhetik, hogy a Bizottság egyéni dömpingkülönbözetet állapítson meg számukra. Azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kívánják kérni, ki kell tölteniük a kérdőívet, és a megfelelően kitöltött kérdőívet – eltérő rendelkezés hiányában – a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül vissza kell küldeniük. Az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563. A Bizottság megvizsgálja, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban megállapítható-e egyedi vám a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók számára.

Ugyanakkor azoknak a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérik, tudatában kell lenniük annak, hogy a Bizottság határozhat úgy, hogy nem állapít meg egyéni dömpingkülönbözetet számukra, például ha a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók száma olyan nagy, hogy az egyéni dömpingkülönbözet megállapítása túl nagy terhet jelentene, és akadályozná a vizsgálat időben történő lezárását.

5.3.2.   A független importőrökre (7)
  vonatkozó vizsgálat (8)

A Bizottság felkéri a vizsgált terméket az érintett országból az Unióba importáló független importőröket a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az ezen eljárásban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül küldjék meg a Bizottságnak az ezen értesítés mellékletében meghatározott információkat.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.

Miután megkapta a minta kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érdekelt feleket az importőrök mintájával kapcsolatos döntéséről. A Bizottság a minta kiválasztásáról emellett feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítéstől számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kapcsán hozott döntésre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

Az importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563

5.4.   
  A kár vagy a kár veszélye megállapítására irányuló eljárás és az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

A kár megállapítása egyértelmű bizonyítékok alapján történik, és magában foglalja a támogatott behozatal mennyiségének, az uniós piac áraira gyakorolt hatásának, valamint az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának tárgyilagos vizsgálatát. Annak megállapításához, hogy éri-e kár az uniós gazdasági ágazatot, vagy fennáll-e a kár veszélye, a Bizottság felkéri a vizsgált termék uniós gyártóit az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Ezen túlmenően azoknak a további uniós gyártóknak, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. Az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és az uniós gyártók összes ismert szervezetét értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a végleges mintába.

A mintába felvett uniós gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük a kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja a támogatás és az abból eredő kár fennállását, az alaprendelet 21. cikkének megfelelően el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem ellentétes-e az uniós érdekkel. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat arról, hogy az intézkedések elfogadása nem ellentétes-e az uniós érdekkel. A vizsgálatban való részvételhez a fogyasztói képviseleti szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be. A kérdőívek – köztük a vizsgált termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563. Az alaprendelet 21. cikke alapján szolgáltatott információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az exportáló gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az exportáló gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3., az 5.4. és az 5.5. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (9).

5.7.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat.

A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatásra a következő időkeretek vonatkoznak:

| — | Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tartandó meghallgatást az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 60 napon belül kerül sor. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tartandó meghallgatást az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 60 napon belül kerül sor.

| — | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszt követően a meghallgatást az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésétől számított 5 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek tájékoztatására vonatkozó értesítés vagy a tájékoztató dokumentum dátumától számított 15 napon belül kerül sor. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszt követően a meghallgatást az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésétől számított 5 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek tájékoztatására vonatkozó értesítés vagy a tájékoztató dokumentum dátumától számított 15 napon belül kerül sor.

| — | A végleges ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban a meghallgatást az érdekelt felek végső tájékoztatásának dátumától számított 3 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt időszak alatt kerül sor. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, a meghallgatást az újabb végső tájékoztatás kézhezvételét követően azonnal kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek e tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt határidő lejárta előtt kerül sor. |
| --- | --- |

—

A végleges ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban a meghallgatást az érdekelt felek végső tájékoztatásának dátumától számított 3 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt időszak alatt kerül sor. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, a meghallgatást az újabb végső tájékoztatás kézhezvételét követően azonnal kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek e tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt határidő lejárta előtt kerül sor.

A fenti időkeretek nem érintik a Bizottság szolgálatainak azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben az időkereteken kívül is helyt adjon meghallgatás iránti kérelmeknek, sem a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben elutasítsa a meghallgatás iránti kérelmeket. Ha a Bizottság szolgálatai elutasítják a meghallgatás iránti kérelmet, az érintett fél tájékoztatást kap az elutasítás indokairól.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.8.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (bizalmas) (10) jelöléssel kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle.

Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket a Tron.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy az e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi-n keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi-n keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím: TRADE-AD686-ARW-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-AD686-ARW-INJURY@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 13 hónapon belül – de legfeljebb 14 hónapon belül – lezárul. Az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében ideiglenes intézkedéseket rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított legfeljebb 7 hónapon belül – de legkésőbb 8 hónapon belül – lehet bevezetni.

Az alaprendelet 19 a. cikkének megfelelően a Bizottság 4 héttel az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt tájékoztatást nyújt az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Az érdekelt felek számára 3 munkanap áll rendelkezésre, hogy a számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

Ha a Bizottság nem vet ki ideiglenes vámokat, hanem folytatja a vizsgálatot, 4 héttel az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidő lejárta előtt tájékoztató dokumentumot ad ki, amelyben értesíti az érdekelt feleket az ideiglenes vámok kivetésének mellőzéséről.

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek főszabályként 15 nap áll rendelkezésére ahhoz, hogy az ideiglenes ténymegállapításokhoz vagy a tájékoztató dokumentumhoz írásbeli észrevételeket tegyenek, és 10 nap ahhoz, hogy a végleges ténymegállapításokhoz írásbeli észrevételeket tegyenek. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az érdekelt felek írásbeli észrevételeinek megtételére vonatkozó határidő az újabb végső tájékoztatás keretében kerül meghatározásra.

7.   Információk benyújtása

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. és 6. pontjában meghatározott időkereteken belül szolgáltathatnak információkat. Az említett pontokban szereplő információktól eltérő információk a következő határidők és feltételek betartása mellett nyújthatók be:

| — | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakasszal kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 70 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakasszal kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 70 napon belül kell benyújtani.

| — | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban az érdekelt felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésével kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követően nem nyújthatnak be új tényszerű információkat. A határidőt követően az érdekelt felek kizárólag akkor nyújthatnak be új tényszerű információkat, ha bizonyítani tudják, hogy az új tényszerű információk a más érdekelt felek tényekkel kapcsolatos állításainak cáfolatához szükségesek, és ha az új tényszerű információk ellenőrzése elvégezhető a vizsgálat időben történő lezárására rendelkezésre álló időn belül. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban az érdekelt felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésével kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követően nem nyújthatnak be új tényszerű információkat. A határidőt követően az érdekelt felek kizárólag akkor nyújthatnak be új tényszerű információkat, ha bizonyítani tudják, hogy az új tényszerű információk a más érdekelt felek tényekkel kapcsolatos állításainak cáfolatához szükségesek, és ha az új tényszerű információk ellenőrzése elvégezhető a vizsgálat időben történő lezárására rendelkezésre álló időn belül.

| — | A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után. |
| --- | --- |

—

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az ilyen jellegű észrevételek megtételére a következő időkeretek vonatkoznak:

| — | A más érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt benyújtott információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételét követő 75 napon belül kell megtenni. |
| --- | --- |

—

A más érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt benyújtott információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételét követő 75 napon belül kell megtenni.

| — | Az érdekelt feleknek az ideiglenes ténymegállapításokról való tájékoztatása, illetve a tájékoztató dokumentum nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításokra, illetve a tájékoztató dokumentumra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 7 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az érdekelt feleknek az ideiglenes ténymegállapításokról való tájékoztatása, illetve a tájékoztató dokumentum nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításokra, illetve a tájékoztató dokumentumra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 7 napon belül kell benyújtani.

| — | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követő 3 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az ezen újabb tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követő 3 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az ezen újabb tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjenek az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható.

A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat.

Az ezen értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően ideiglenes vagy végleges megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az az értesítés 5.7. pontjában meghatározott időkereteket a meghallgató tisztviselő közreműködésével és az általa tartott meghallgatásokkal kapcsolatban is tartsák tiszteletben. A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közbenjárását a közbenjárásra okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a közreműködés iránti, késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kezeli (11).

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2)  Az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban a „kár” általános kifejezés a jelentős mértékű kárt, a jelentős kár bekövetkezésének lehetőségét, valamint a gazdasági ágazat létrehozásának jelentős hátráltatását jelenti.

(3)  Ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(4)  Közlemény a Covid-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

(5)  Exportáló gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a vizsgált termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a vizsgált terméket gyártja és közvetlenül vagy harmadik félen keresztül az Unió piacára exportálja.

(6)  Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság figyelmen kívül hagy minden nulla, csekély mértékű, valamint az alaprendelet 18. cikkében foglalt körülmények között megállapított különbözetet.

(7)  Ez a pont kizárólag a független, azaz az exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrökre vonatkozik. Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek az exportáló gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(8)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(9)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (E-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, Tel. +32 22979797).

(10)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | „Sensitive” version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

„Sensitive” version (bizalmas változat)

☐

Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS A MAROKKÓBÓL SZÁRMAZÓ EGYES ALUMÍNIUMKEREKEK BEHOZATALÁRA VONATKOZÓAN

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail-cím | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail-cím

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg euróban (EUR) a vizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát, továbbá az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti vizsgált terméknek az Unióba való behozatala, valamint a Marokkóból történő behozatalt követő, az Unió piacán való viszonteladása értékét euróban (EUR) és volumenét darabszámban és tonnában.

| | Volumen darabszámban | Volumen tonnában | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | | |
| A Marokkóból származó vizsgált termék Unióba való behozatala | | | |
| A vizsgált termék Unióba való behozatala (minden származás) | | | |
| A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Marokkóból való behozatalt követően | | | |

Volumen darabszámban

Volumen tonnában

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Marokkóból származó vizsgált termék Unióba való behozatala

A vizsgált termék Unióba való behozatala (minden származás)

A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Marokkóból való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1)
  VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE

Adja meg a vállalat, valamint a vizsgált termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a vizsgált termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely a vállalat szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.11.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 464/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 464/30

---

Kérelem közzététele a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján

(2021/C 464/07)

Ez a közzététel az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 27. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

A MŰSZAKI DOKUMENTÁCIÓ FŐBB ELŐÍRÁSAI

„HOMOKHÁTI ŐSZIBARACK PÁLINKA”

EU-szám: PGI-HU-02471 – 2018.5.25.

1.   Elnevezés

„Homokháti őszibarack pálinka”

2.   A szeszes ital kategóriája

Gyümölcspárlat (a 110/2008/EK rendelet 9. kategóriája)

3.   A szeszes ital leírása

3.1.   Fizikai-kémiai jellemzők és/vagy érzékszervi tulajdonságok

Fizikai-kémiai jellemzők

| Hidrogéncianid-tartalom | legfeljebb 5 g/hl abszolút alkoholra vonatkoztatva |
| --- | --- |
| Összes illóanyag-tartalom | legalább 250 g/hl abszolút alkoholra vonatkoztatva |
| Réztartalom | legfeljebb 7 mg/kg késztermék |

Hidrogéncianid-tartalom

legfeljebb 5 g/hl abszolút alkoholra vonatkoztatva

Összes illóanyag-tartalom

legalább 250 g/hl abszolút alkoholra vonatkoztatva

Réztartalom

legfeljebb 7 mg/kg késztermék

Érzékszervi tulajdonságok

Színe: tiszta, átlátszó színtelen.

Illata: tiszta, diszkrét, az érett őszibarack gyümölcsösségére emlékeztető, visszafogottan illatos, citrusos jegyek mellett egy kevés marcipánillat is felbukkanhat.

Íze: citrusos frissesség, karakteres, közepesen telt, testes szerkezet mellett az érett őszibarack ízét diszkrét fanyarság kíséri, az íz lecsengése hosszú, selymes, de karakteres.

3.2.   Egyedi tulajdonságok (összehasonlítva az azonos kategóriához tartozó szeszes italokkal)

A „Homokháti őszibarack pálinkára” jellemző illat- és ízjegyek, mint az érett őszibarack gyümölcsösségére emlékeztető, visszafogottan illatos, citrusos illat mellett az ízben is megjelenő citrusos frissessége, visszafogott édessége, selymes lecsengése a Homokhátságon megtermelt őszibarackoknak köszönhető.

4.   Az érintett földrajzi terület

A „Homokháti őszibarack pálinka” előállítása az alábbi települések közigazgatási határán belül történik: Mórahalom, Ásotthalom, Domaszék, Zákányszék, Ruzsa, Öttömös, Pusztamérges, Üllés, Bordány, Forráskút, Zsombó, Szatymaz, Kelebia, Balotaszállás.

A „Homokháti őszibarack pálinkát” ezen a földrajzi területen elhelyezkedő kereskedelmi pálinkafőzdében szabad cefrézni, erjeszteni, kisüsti rendszeren lepárolni, pihentetni.

5.   A szeszes ital előállításának módja

A pálinkakészítés főbb szakaszai a következők:

| a) | a gyümölcs kiválasztása és átvétele; |
| --- | --- |

a)

a gyümölcs kiválasztása és átvétele;

| b) | cefrekészítés és erjesztés; |
| --- | --- |

b)

cefrekészítés és erjesztés;

| c) | lepárlás; |
| --- | --- |

c)

lepárlás;

| d) | pihentetés; |
| --- | --- |

d)

pihentetés;

| e) | a pálinka kezelése, összeállítása. |
| --- | --- |

e)

a pálinka kezelése, összeállítása.

a)   A gyümölcs kiválasztása és átvétele

A pálinka alapja a földrajzi területen termesztett, teljes érettségű, jó vagy kitűnő minőségű gyümölcs. A gyümölcs mennyiségi átvétele mérlegelésen alapszik.

Az átvétel során a minőségi ellenőrzés mintavétellel, érzékszervi minősítés (érettségi fok érettől túlérettig, egészséges, tiszta, idegen anyagtól – földtől, levéltől, gallytól, kőtől, fémtől és egyebektől –, penésztől és rothadástól mentes) alapján történik.

b)   Cefrekészítés és erjesztés

A gyümölcs magját magozó géppel el kell távolítani.

Az erjesztésnél fontos a cefrehőmérséklet pontos beállítása (16–23 oC), a pH-érték optimalizálása (2,8–3,2), valamint a cukor- és alkoholtartalom ellenőrzése.

Az erjedés végén a cukortartalomnak 5 Brix-fok alá kell csökkennie.

A pálinkát a végső íz lekerekítése érdekében sem lehet az előállítási folyamat során édesíteni.

c)   Lepárlás

A „Homokháti őszibarack pálinka” kétszeri lepárlásra alkalmas kétlépcsős desztillációval ún. hagyományos kisüsti főzőrendszeren lepárlással állítható elő, amely biztosítja a megfelelő minőséget. A kisüsti lepárlás maximum 1 000 literes üstben történő, kétszeres, szakaszos lepárlású technológia.

d)   Pihentetés

A „Homokháti őszibarack pálinka” pihentetését a pálinka harmonikussá válásáig kell folytatni.

25 oC fölötti külső hőmérséklet esetén a tárolóhelyiség levegőjét hűteni kell klimatizálással, vagy vízpermetezéssel legalább hetente nedvesíteni kell.

e)   A pálinka kezelése, összeállítása

A pihentetésen átesett pálinka alkoholtartalmát – a palackozott árura vonatkozó igen szigorú előírás (±0,3 % V/V) következtében – ivóvíz minőségű vízzel a fogyasztási szeszfokra kell beállítani. A víz lehet desztillált, sómentesített, ioncserélt vagy lágyított.

A pihentetett pálinka hűthető, szűrhető. Szükség esetén megfelelő technológiai segédanyagokkal történő kezelés is alkalmazható a termék derítése és a nehézfémek eltávolítása céljából. A pálinkát ezt követően lehet palackozni.

A megfelelő alkoholtartalomra beállított pálinka tisztára mosott palackba tölthető, tömítőbetétes alumínium csavarzárral vagy az élelmiszer-csomagolóanyagokra vonatkozó kritériumoknak megfelelő csavarzárral, illetve dugóval zárható. A palack anyaga üveg vagy kerámia lehet.

6.   Kapcsolat a földrajzi környezettel vagy a földrajzi származással

6.1.   A földrajzi területnek vagy az eredetnek a kapcsolat szempontjából releváns adatai

A földrajzi területnek vagy eredetnek a kapcsolat szempontjából releváns adatai négy pillérre támaszkodnak:

| a) | a Homokhátság területe és egyedi talajszerkezete; |
| --- | --- |

a)

a Homokhátság területe és egyedi talajszerkezete;

| b) | a Homokhátság különleges mikroklímája; |
| --- | --- |

b)

a Homokhátság különleges mikroklímája;

| c) | a Homokhátságon termesztett őszibarackfajták; |
| --- | --- |

c)

a Homokhátságon termesztett őszibarackfajták;

| d) | emberi tényezők. |
| --- | --- |

d)

emberi tényezők.

a)   A Homokhátság területe és egyedi talajszerkezete

Az érintett földrajzi terület, a Dél-Alföldi Homokhátság a Duna-Tisza közti síkvidéken belül Csongrád megye Szegedtől dél-nyugatra fekvő, nem feketeföldi területeit foglalja magában.

A homokhátsági térség homokos talaja rendkívül alkalmas a kertészeti, gyümölcskertészeti kultúrák termesztésére, jó vízáteresztő képesség, gyors felmelegedés jellemzi. A homokos humusztalajok főleg kvarckristályokból állnak. A homoktalajokra jellemző az alacsony, max. 5 %-os kolloidtartalom, ebből adódik gyors vízáteresztő képességük. A homoktalajok jellemzője a magas csillámtartalom, amely tápanyagot biztosít a növényeknek (kálium, bór, vas, cink).

b)   A Homokhátság különleges mikroklímája

A Homokhátság klímája szélsőségesen kontinentális, jelentősek a forró, száraz, aszályos nyarak. A hőmérséklet az érési időszakban a nap folyamán jelentősen változik. Az országon belül itt a legtöbb a napfényes órák száma (2 600 óra felett).

c)   A Homokhátságon termesztett őszibarackfajták

A „Homokháti őszibarack pálinkát” a 4. pontban meghatározott földrajzi területről származó őszibarackfajták felhasználásával kell készíteni. E fajták mind vadőszibarack ágra visszavezethető fajták, ahol a vadőszibarackmagot használják vetőmagnak, melyből elültetés után lesz a magonc, melyre oltják a nemes ágakat. E fajták kombinációja biztosítja, hogy a Homokháton termő őszibarack egyedi ízvilága köszönjön vissza a belőle készült pálinka érzékszervi tulajdonságaiban, mint citrusos frissesség, visszafogott édesség és selymes lecsengés.

d)   Emberi tényezők

A „Homokháti őszibarack pálinka” előállítása a földrajzi területen hagyományosan kisüsti lepárlással történik. A hagyományos technológiai tudás átadása generációról generációra öröklődik. A kisüsti lepárlás tradicionális eljárás, amely során az íz- és zamatjegyek az adott pálinkában kifejezett, karakteres stílusban jelennek meg. Az őszibarackból készült pálinka előállításának egyik sarkalatos pontja a lepárlás, ezért az emberi tudás, know-how határozza meg, hogy a földrajzi területen termesztett őszibarack zamatanyagait az elkészült „Homokháti őszibarack pálinka” egyedi tulajdonságként hordozza. Különleges szaktudást igényel a pálinka készítése, különös tekintettel arra, hogy őszibarackból ritkán készítenek pálinkát.

6.2.   A szeszes italnak a földrajzi területtel összefüggő egyedi tulajdonságai

A „Homokháti őszibarack pálinka” kapcsolata a földrajzi területtel a termék minőségén alapul.

A magas napsütéses órák száma lehetővé teszi az őszibarack beérését, a nagy napi hőingadozás következtében az őszibarack édessé, zamatossá válik. A homokos, csillámos talajnak köszönhetően könnyed és citrusosan friss lesz az őszibarack, a nyomelemekben gazdag csillámtartalom pedig magas szárazanyagtartalmat eredményez az őszibarackban. Mindezek hozzájárulnak a Homokhátságon termelt őszibarack magas beltartalmi értékeihez, íz- és aromagazdagságához, selymes lecsengéséhez.

Az alkalmazott kisüsti lepárlási technológiának köszönhetően az érett őszibarackból származó aromák karakteresen jelennek meg a „Homokháti őszibarack pálinkában”: ízében telt, karakteres, könnyed fanyarságú, ugyanakkor illatában visszafogott parfümösség, diszkrét illat jellemzi a pálinkát.

A Homokhátságról származó őszibarack gazdag aromaanyagainak és a lepárlási technológiának köszönhetően a „Homokháti őszibarack pálinkának” magas az illóanyagtartalma, karakteres, közepesen testes az ízvilága. A gazdag aromaanyagoknak köszönhetően lecsengése hosszú, ugyanakkor selymes.

7.   Európai uniós vagy nemzeti/regionális előírások

| — | 1997. évi XI. törvény a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról |
| --- | --- |

—

1997. évi XI. törvény a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról

| — | 2008. évi LXXIII. törvény a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról |
| --- | --- |

—

2008. évi LXXIII. törvény a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról

| — | 158/2009. (VII. 30) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára és a termékek ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról |
| --- | --- |

—

158/2009. (VII. 30) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára és a termékek ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról

| — | 22/2012. (II. 29.) Korm. rendelet a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalról |
| --- | --- |

—

22/2012. (II. 29.) Korm. rendelet a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalról

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

| — | A Bizottság 716/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 25.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 716/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 25.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról

8.   Kérelmező

Név: Kerekes Pálinka – Kerekes Pál egyéni vállalkozó

Cím: Magyarország, 6787 Zákányszék, Szegfű János u. 5–7.

E-mail-cím: kerekespal@vipmail.hu, lkerekes01@gmail.com

Telefonszám: +36 705756684, +36 304091041

9.   A földrajzi árujelző kiegészítése

-

10.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A jelölés a jogszabályban előírtakon túl a következőket tartalmazza:

| — | „földrajzi árujelző” (elkülönítve a megnevezéstől) |
| --- | --- |

—

„földrajzi árujelző” (elkülönítve a megnevezéstől)

---

(1)  HL L 130., 2019.5.17., 1. o.

---