# Euroopa Liidu C 464/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 464 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik17. november 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 464

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik17. november 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2021/C 464/01 | Nõukogu soovitus, 16. november 2021, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ja millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid ning tunnistatakse kehtetuks 15. oktoobri 2018. aasta soovitus | 1 |
| 2021/C 464/02 | Nõukogu soovitus, 16. november 2021, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel | 10 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2021/C 464/01

Nõukogu soovitus, 16. november 2021, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ja millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid ning tunnistatakse kehtetuks 15. oktoobri 2018. aasta soovitus

1

2021/C 464/02

Nõukogu soovitus, 16. november 2021, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel

10

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 464/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER) (
  1
  ) | 15 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 464/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER) (
  1
  )

1

15

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 464/04 | Euro vahetuskurss — 16. november 2021 | 16 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 464/04

Euro vahetuskurss — 16. november 2021

16

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 464/05 | Konkursikutse 2022 – EAC/A10/2021 — Euroopa solidaarsuskorpus | 17 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 464/06 | Teade Marokost pärit teatavate alumiiniumrataste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 464/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase taotluse avaldamine | 30 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 464/05

Konkursikutse 2022 – EAC/A10/2021 — Euroopa solidaarsuskorpus

17

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 464/06

Teade Marokost pärit teatavate alumiiniumrataste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 464/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase taotluse avaldamine

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 464/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 464/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS

16. november 2021,

mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ja millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid ning tunnistatakse kehtetuks 15. oktoobri 2018. aasta soovitus

(2021/C 464/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 46 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 10 Euroopa Liidu lepingu artikliga 42 loodud alalise struktureeritud koostöö kohta,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis b on sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega kehtestatakse kõnealuse otsuse lisas esitatud siduvamate kohustuste eri täiteetapid kahe järjestikuse algetapi (aastad 2018–2020 ja 2021–2025) vältel ning iga etapi alguses täpsustatakse siduvamate kohustuste täitmiseks kitsamad eesmärgid. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis b on sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega kehtestatakse kõnealuse otsuse lisas esitatud siduvamate kohustuste eri täiteetapid kahe järjestikuse algetapi (aastad 2018–2020 ja 2021–2025) vältel ning iga etapi alguses täpsustatakse siduvamate kohustuste täitmiseks kitsamad eesmärgid.

| (2) | 15. oktoobril 2018 võttis nõukogu vastu soovituse (edaspidi „15. oktoobri 2018. aasta soovitus“), mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid (2) aastateks 2018–2020 ja 2021–2025.
  15. oktoobri 2018. aasta soovituse punktide 4 ja 27 kohaselt peaks nõukogu võtma vastu kitsamate eesmärkide teise kogumi aastateks 2021–2025. Nagu on täpsustatud nõukogu 20. novembri 2020. aasta järeldustes, milles käsitletakse PESCO 2020. aasta strateegilist läbivaatamist, peaks nõukogu nimetatud soovituse järgmise etapi alguses 2021. aastal läbi vaatama, et määrata kindlaks PESCO järgmise etapi (2021–2025) eesmärgid ja konkreetsed tulemused kooskõlas PESCO strateegilise läbivaatamise protsessiga. |
| --- | --- |

(2)

15. oktoobril 2018 võttis nõukogu vastu soovituse (edaspidi „15. oktoobri 2018. aasta soovitus“), mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid (2) aastateks 2018–2020 ja 2021–2025.

15. oktoobri 2018. aasta soovituse punktide 4 ja 27 kohaselt peaks nõukogu võtma vastu kitsamate eesmärkide teise kogumi aastateks 2021–2025. Nagu on täpsustatud nõukogu 20. novembri 2020. aasta järeldustes, milles käsitletakse PESCO 2020. aasta strateegilist läbivaatamist, peaks nõukogu nimetatud soovituse järgmise etapi alguses 2021. aastal läbi vaatama, et määrata kindlaks PESCO järgmise etapi (2021–2025) eesmärgid ja konkreetsed tulemused kooskõlas PESCO strateegilise läbivaatamise protsessiga.

| (3) | Võttes arvesse 20. novembri 2020. aasta järeldusi, tuleks kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusi ja soovitusi kasutada PESCO järgmise etapi (2021–2025) eesmärkide ja konkreetsete tulemuste kujundamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse 20. novembri 2020. aasta järeldusi, tuleks kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusi ja soovitusi kasutada PESCO järgmise etapi (2021–2025) eesmärkide ja konkreetsete tulemuste kujundamiseks.

| (4) | Vastavalt nõukogu otsusele (ÜVJP) 2020/1639 (3) võib kolmandat riiki erandkorras kutsuda PESCO projektis osalema, et ta annaks projektile olulist lisaväärtust ja aitaks tugevdada PESCOt ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) ja täidaks siduvamaid kohustusi. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt nõukogu otsusele (ÜVJP) 2020/1639 (3) võib kolmandat riiki erandkorras kutsuda PESCO projektis osalema, et ta annaks projektile olulist lisaväärtust ja aitaks tugevdada PESCOt ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) ja täidaks siduvamaid kohustusi.

| (5) | Nõukogu peaks seetõttu võtma vastu veel ühe soovituse ja tunnistama 15. oktoobri 2018. aasta soovituse kehtetuks, |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu peaks seetõttu võtma vastu veel ühe soovituse ja tunnistama 15. oktoobri 2018. aasta soovituse kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   Eesmärk ja kohaldamisala

| 1. | PESCO strateegilist läbivaatamist käsitlevatest nõukogu 20. novembri 2020. aasta järeldustest tulenevalt on kuni 2025. aastani kestva teise algetapi üldine eesmärk täita osalevate liikmesriikide poolt vastastikku võetud siduvamaid kohustusi, sealhulgas tehes kooskõlas PESCOt käsitleva teatisega (4) tööd ühtse koguspektri väekogumi moodustamiseks, mis aitab kaasa ELi ambitsioonitaseme saavutamisele. Liikmesriigid peaksid sellist ühtset koguspektri väekogumit strateegilise kompassi kontekstis edasi arendama (5). |
| --- | --- |

1.

PESCO strateegilist läbivaatamist käsitlevatest nõukogu 20. novembri 2020. aasta järeldustest tulenevalt on kuni 2025. aastani kestva teise algetapi üldine eesmärk täita osalevate liikmesriikide poolt vastastikku võetud siduvamaid kohustusi, sealhulgas tehes kooskõlas PESCOt käsitleva teatisega (4) tööd ühtse koguspektri väekogumi moodustamiseks, mis aitab kaasa ELi ambitsioonitaseme saavutamisele. Liikmesriigid peaksid sellist ühtset koguspektri väekogumit strateegilise kompassi kontekstis edasi arendama (5).

| 2. | Käesoleva soovituse eesmärk on tagada ühine lähenemisviis ja võimaldada osalevatel liikmesriikidel täita otsuse (ÜVJP) 2017/2315 lisas sätestatud siduvamaid kohustusi. See hõlbustab kõnealuse otsuse artiklis 6 sätestatud iga-aastast hindamisprotsessi, mis põhineb täielikul asjakohaste andmete kogumil, sealhulgas tegevuskavadel. Selleks et aidata osalevatel liikmesriikidel kavandada siduvamate kohustuste täitmist ja hõlbustada PESCO edusammude hindamist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) aruandes, sisaldab käesolev soovitus vahe-eesmärke ja -etappe koos seonduvate edunäitajatega, sealhulgas operatsioonidega seotud kohustuste jaoks, et liikmesriigid saaksid oma vahendite ja võimete piires panustada õiglaselt vastavasse ÜJKP missioonide ja operatsioonide vägede moodustamisse. Osalevad liikmesriigid peaksid need andmed esitama igal aastal oma läbi vaadatud ja vajaduse korral ajakohastatud riiklikes rakenduskavades kooskõlas kõnealuse otsuse artikli 3 lõikega 2. Nõukogu otsuses 2013/488/EL (6) sätestatud julgeolekueeskirju tuleks kohaldada ka riiklike rakenduskavade ja muude asjakohaste dokumentide suhtes, lähtudes neis sisalduvalt teabest. Osalevad liikmesriigid peaksid tagama PESCO sekretariaadi toel läbipaistvuse kõikide osalevate liikmesriikide vahel ning veelgi edendama PESCO ja muude kaitsealaste algatuste, sealhulgas iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames nõutava ja esitatava teabe sidusust ja ühtsust. Eri kaitsealaste algatuste sidusust tuleks veelgi edasi arendada ja tugevdada, muu hulgas seoses liikmesriikide aruandlusega, et vähendada halduskoormust ja parandada riiklike rakenduskavade kvaliteeti. Selle käigus tuleks võtta arvesse PESCO esimese algetapi (2018–2020) lõpus välja toodud kogemusi, eelkõige neid, mis saadi sellega seotud strateegilise läbivaatamise kaudu. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva soovituse eesmärk on tagada ühine lähenemisviis ja võimaldada osalevatel liikmesriikidel täita otsuse (ÜVJP) 2017/2315 lisas sätestatud siduvamaid kohustusi. See hõlbustab kõnealuse otsuse artiklis 6 sätestatud iga-aastast hindamisprotsessi, mis põhineb täielikul asjakohaste andmete kogumil, sealhulgas tegevuskavadel. Selleks et aidata osalevatel liikmesriikidel kavandada siduvamate kohustuste täitmist ja hõlbustada PESCO edusammude hindamist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) aruandes, sisaldab käesolev soovitus vahe-eesmärke ja -etappe koos seonduvate edunäitajatega, sealhulgas operatsioonidega seotud kohustuste jaoks, et liikmesriigid saaksid oma vahendite ja võimete piires panustada õiglaselt vastavasse ÜJKP missioonide ja operatsioonide vägede moodustamisse. Osalevad liikmesriigid peaksid need andmed esitama igal aastal oma läbi vaadatud ja vajaduse korral ajakohastatud riiklikes rakenduskavades kooskõlas kõnealuse otsuse artikli 3 lõikega 2. Nõukogu otsuses 2013/488/EL (6) sätestatud julgeolekueeskirju tuleks kohaldada ka riiklike rakenduskavade ja muude asjakohaste dokumentide suhtes, lähtudes neis sisalduvalt teabest. Osalevad liikmesriigid peaksid tagama PESCO sekretariaadi toel läbipaistvuse kõikide osalevate liikmesriikide vahel ning veelgi edendama PESCO ja muude kaitsealaste algatuste, sealhulgas iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames nõutava ja esitatava teabe sidusust ja ühtsust. Eri kaitsealaste algatuste sidusust tuleks veelgi edasi arendada ja tugevdada, muu hulgas seoses liikmesriikide aruandlusega, et vähendada halduskoormust ja parandada riiklike rakenduskavade kvaliteeti. Selle käigus tuleks võtta arvesse PESCO esimese algetapi (2018–2020) lõpus välja toodud kogemusi, eelkõige neid, mis saadi sellega seotud strateegilise läbivaatamise kaudu.

| 3. | Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 lisas sätestatud kohustustega ning ilma neid kohustusi muutmata ja uusi võtmata esitatakse käesolevas soovituses suunised nende kohustuste täiteetappide kindlaksmääramiseks aastateks 2021–2025 ning määratakse iga kohustuse puhul kindlaks kitsamad eesmärgid, rõhutades, et osalevad liikmesriigid peaksid täitma need kohustused võimalikult kiiresti, eelkõige need, mis tuli täita 2020. aastaks. |
| --- | --- |

3.

Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 lisas sätestatud kohustustega ning ilma neid kohustusi muutmata ja uusi võtmata esitatakse käesolevas soovituses suunised nende kohustuste täiteetappide kindlaksmääramiseks aastateks 2021–2025 ning määratakse iga kohustuse puhul kindlaks kitsamad eesmärgid, rõhutades, et osalevad liikmesriigid peaksid täitma need kohustused võimalikult kiiresti, eelkõige need, mis tuli täita 2020. aastaks.

| 4. | II jaos osutatud kitsamad eesmärgid, mis hõlmavad asjakohasel juhul ka konkreetsete kohustuste edunäitajaid, võimaldavad osalevatel liikmesriikidel kavandada siduvamate kohustuste täitmist struktureeritud ja läbipaistval viisil ning esitada oma riiklikes rakenduskavades iga kohustuse täitmisel tehtud edusammude kohta üksikasjalikku ja hinnatavat teavet. Nagu on osutatud PESCO strateegilises läbivaatamises, tuleks tagada korrapärane teabevahetus osalevate liikmesriikide vahel nõukogu asjaomastes ettevalmistavates organites, eelkõige valdkondades, kus tuleb jõupingutusi jätkata või tõhustada. |
| --- | --- |

4.

II jaos osutatud kitsamad eesmärgid, mis hõlmavad asjakohasel juhul ka konkreetsete kohustuste edunäitajaid, võimaldavad osalevatel liikmesriikidel kavandada siduvamate kohustuste täitmist struktureeritud ja läbipaistval viisil ning esitada oma riiklikes rakenduskavades iga kohustuse täitmisel tehtud edusammude kohta üksikasjalikku ja hinnatavat teavet. Nagu on osutatud PESCO strateegilises läbivaatamises, tuleks tagada korrapärane teabevahetus osalevate liikmesriikide vahel nõukogu asjaomastes ettevalmistavates organites, eelkõige valdkondades, kus tuleb jõupingutusi jätkata või tõhustada.

| 5. | Eesmärk on kohandada olemasolevaid kitsamaid eesmärke, tuginedes esimese algetapi käigus saadud kogemustele, et aidata osalevatel liikmesriikidel võimalikult kiiresti ja 2025. aasta lõpuks saavutada paremini konkreetseid tulemusi ja hõlbustada siduvamate kohustuste täitmist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata täiustamist vajavatele valdkondadele, sealhulgas projekti tasandil kooskõlas PESCO strateegilist läbivaatamist käsitlevate järeldustega ning eesmärgiga tagada edusammude jätkumine ka pärast kahte järjestikust algetappi (2018–2020 ja 2021–2025). Kahe järjestikuse algetapi lõpus 2025. aastal viib nõukogu läbi strateegilise läbivaatamise, hinnates otsuses (ÜVJP) 2017/2315 sätestatud PESCO siduvamate kohustuste täitmist iga osaleva liikmesriigi poolt, ning ajakohastab ja vajaduse korral suurendab neid kohustusi, võttes arvesse PESCO kaudu saavutatud tulemusi, kajastamaks liidu muutuvat julgeolekukeskkonda, selle operatiivvajadusi ning samuti liikmesriikide ja liidu võimete arendamise prioriteete. Sellega seoses peaks nõukogu pärast eespool nimetatud strateegilist läbivaatamist võtma 2026. aasta alguses vastu kitsamate eesmärkide kolmanda kogumi, mida vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse, võttes arvesse otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punkti c. |
| --- | --- |

5.

Eesmärk on kohandada olemasolevaid kitsamaid eesmärke, tuginedes esimese algetapi käigus saadud kogemustele, et aidata osalevatel liikmesriikidel võimalikult kiiresti ja 2025. aasta lõpuks saavutada paremini konkreetseid tulemusi ja hõlbustada siduvamate kohustuste täitmist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata täiustamist vajavatele valdkondadele, sealhulgas projekti tasandil kooskõlas PESCO strateegilist läbivaatamist käsitlevate järeldustega ning eesmärgiga tagada edusammude jätkumine ka pärast kahte järjestikust algetappi (2018–2020 ja 2021–2025). Kahe järjestikuse algetapi lõpus 2025. aastal viib nõukogu läbi strateegilise läbivaatamise, hinnates otsuses (ÜVJP) 2017/2315 sätestatud PESCO siduvamate kohustuste täitmist iga osaleva liikmesriigi poolt, ning ajakohastab ja vajaduse korral suurendab neid kohustusi, võttes arvesse PESCO kaudu saavutatud tulemusi, kajastamaks liidu muutuvat julgeolekukeskkonda, selle operatiivvajadusi ning samuti liikmesriikide ja liidu võimete arendamise prioriteete. Sellega seoses peaks nõukogu pärast eespool nimetatud strateegilist läbivaatamist võtma 2026. aasta alguses vastu kitsamate eesmärkide kolmanda kogumi, mida vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse, võttes arvesse otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punkti c.

II.   Kohustuste täiteetapid koos kitsamate eesmärkidega

Kohustused nr 1–5

| 6. | Kohustus nr 1. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma riiklikes rakenduskavades täpsed finantsandmed kogukaitsekulutuste arengu kohta võrreldes eelmise aastaga reaalmahus, (7) sealhulgas absoluutarvudes, tuues välja kulutuste regulaarse suurendamise kava. Sellega seoses peaksid osalevad liikmesriigid oma riiklikes rakenduskavades samuti esitama riigi tasandil lähiaastateks kokku lepitud kuluprognoosid. Need osalevad liikmesriigid, kes on ka NATO liikmed ja kelle kulutused vastavad NATO asjakohastele kaitsekulutuste suunistele või ületavad neis suunistes ette nähtut, peaksid esitama teavet selle kohta, kas nad kavatsevad sellise kaitsekulutuste taseme säilitada või seda muuta. Riiklike rakenduskavade kontekstis peetakse käesoleva siduvama kohustuse täitmisel positiivseks suundumuseks seda, kui tehakse tööd NATO asjakohastes kaitsekulutuste (8) suunistes ette nähtud taseme saavutamiseks, säilitamiseks või ületamiseks. Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 6 lõikega 3 esitab kõrge esindaja riiklikes rakenduskavades esitatud teabe alusel oma aastaaruandes ka üksikasjaliku ülevaate osalevate liikmesriikide kaitsekulutuste arengu kohta. |
| --- | --- |

6.

Kohustus nr 1. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma riiklikes rakenduskavades täpsed finantsandmed kogukaitsekulutuste arengu kohta võrreldes eelmise aastaga reaalmahus, (7) sealhulgas absoluutarvudes, tuues välja kulutuste regulaarse suurendamise kava. Sellega seoses peaksid osalevad liikmesriigid oma riiklikes rakenduskavades samuti esitama riigi tasandil lähiaastateks kokku lepitud kuluprognoosid. Need osalevad liikmesriigid, kes on ka NATO liikmed ja kelle kulutused vastavad NATO asjakohastele kaitsekulutuste suunistele või ületavad neis suunistes ette nähtut, peaksid esitama teavet selle kohta, kas nad kavatsevad sellise kaitsekulutuste taseme säilitada või seda muuta. Riiklike rakenduskavade kontekstis peetakse käesoleva siduvama kohustuse täitmisel positiivseks suundumuseks seda, kui tehakse tööd NATO asjakohastes kaitsekulutuste (8) suunistes ette nähtud taseme saavutamiseks, säilitamiseks või ületamiseks. Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 6 lõikega 3 esitab kõrge esindaja riiklikes rakenduskavades esitatud teabe alusel oma aastaaruandes ka üksikasjaliku ülevaate osalevate liikmesriikide kaitsekulutuste arengu kohta.

| 7. | Kohustus nr 2. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma riiklikes rakenduskavades täpsed finantsandmed selle kohta, kuidas nad kavatsevad panustada kaitseinvesteeringute ühise 20 % sihttaseme (9) saavutamisse. Asjaomane teave peaks sisaldama kasvuprognoosi võrreldes eelmise aastaga reaalmahus, väljendatuna protsendina kogu kaitse-eelarvest. Esitatavad arvud peaksid hõlmama investeeringuid kaitsealaste riigihangete ning teadusuuringute ja arendustegevuse vallas. Need osalevad liikmesriigid, kelle kulutused on juba (ühise) sihttasemega võrdsed või sellest suuremad, peaksid oma kavas märkima, kas nad kavatsevad selle kulude taseme säilitada või muuta. |
| --- | --- |

7.

Kohustus nr 2. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma riiklikes rakenduskavades täpsed finantsandmed selle kohta, kuidas nad kavatsevad panustada kaitseinvesteeringute ühise 20 % sihttaseme (9) saavutamisse. Asjaomane teave peaks sisaldama kasvuprognoosi võrreldes eelmise aastaga reaalmahus, väljendatuna protsendina kogu kaitse-eelarvest. Esitatavad arvud peaksid hõlmama investeeringuid kaitsealaste riigihangete ning teadusuuringute ja arendustegevuse vallas. Need osalevad liikmesriigid, kelle kulutused on juba (ühise) sihttasemega võrdsed või sellest suuremad, peaksid oma kavas märkima, kas nad kavatsevad selle kulude taseme säilitada või muuta.

| 8. | Kohustus nr 3. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma riiklikes rakenduskavades üksikasjaliku teabe selle kohta, kuidas ja milliste vahenditega püüavad nad suurendada ühiste ja koostöös toimuvate strateegilise kaitsevõime projektide arvu, ulatust ja mõju, märkides ühtlasi ära eelarvenäitajad ja konkreetsed projektid, mis saavad või on saanud liidu finantsabi. Sellega seoses peaksid osalevad liikmesriigid esitama täpsed finantsandmed selle kohta, milline on reaalmahus nende kavandatav panus varustuse Euroopa ühishanke ühise sihttaseme (35 % kogukulutustest varustusele) ja kaitseuuringute ja -tehnoloogia Euroopa koostööprojektide ühise sihttaseme (20 % kaitseuuringute ja -tehnoloogia kogukuludest) saavutamisse. Osalevad liikmesriigid, kelle kulutused juba vastavad nimetatud sihttasemetele, peaksid oma kavas märkima, kas nad kavatsevad asjaomased kulutuste tasemed säilitada või neid muuta. |
| --- | --- |

8.

Kohustus nr 3. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma riiklikes rakenduskavades üksikasjaliku teabe selle kohta, kuidas ja milliste vahenditega püüavad nad suurendada ühiste ja koostöös toimuvate strateegilise kaitsevõime projektide arvu, ulatust ja mõju, märkides ühtlasi ära eelarvenäitajad ja konkreetsed projektid, mis saavad või on saanud liidu finantsabi. Sellega seoses peaksid osalevad liikmesriigid esitama täpsed finantsandmed selle kohta, milline on reaalmahus nende kavandatav panus varustuse Euroopa ühishanke ühise sihttaseme (35 % kogukulutustest varustusele) ja kaitseuuringute ja -tehnoloogia Euroopa koostööprojektide ühise sihttaseme (20 % kaitseuuringute ja -tehnoloogia kogukuludest) saavutamisse. Osalevad liikmesriigid, kelle kulutused juba vastavad nimetatud sihttasemetele, peaksid oma kavas märkima, kas nad kavatsevad asjaomased kulutuste tasemed säilitada või neid muuta.

| 9. | Kohustus nr 4. Selleks et aidata jälgida tegelikke iga-aastaseid edusamme peaksid osalevad liikmesriigid tooma oma riiklikes rakenduskavades selgelt välja täpsed finantsandmed oma panuse kohta ühise sihttaseme – 2 % kogukaitsekulutustest – saavutamise poole liikumisel osana kaitseuuringuteks ja -tehnoloogiaks ette nähtud kogukulutustest, sealhulgas kuluprognoosid. |
| --- | --- |

9.

Kohustus nr 4. Selleks et aidata jälgida tegelikke iga-aastaseid edusamme peaksid osalevad liikmesriigid tooma oma riiklikes rakenduskavades selgelt välja täpsed finantsandmed oma panuse kohta ühise sihttaseme – 2 % kogukaitsekulutustest – saavutamise poole liikumisel osana kaitseuuringuteks ja -tehnoloogiaks ette nähtud kogukulutustest, sealhulgas kuluprognoosid.

| 10. | Kohustus nr 5. Osalevaid liikmesriike innustatakse jagama igal aastal oma riiklikes rakenduskavades kogemusi, mis nad on saanud kohustuste nr 1–4 täitmise kavandamisel ja täitmisesse panustamisel eespool osutatud kitsamate eesmärkide valguses. 2025. aasta lõpus vaadatakse need kohustused riiklikes rakenduskavades esitatud kuluandmetest lähtuvalt läbi, et kohustustega seotud näitajaid ja eesmärke vajaduse korral kohandada, ning esitatakse need nõukogule heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

10.

Kohustus nr 5. Osalevaid liikmesriike innustatakse jagama igal aastal oma riiklikes rakenduskavades kogemusi, mis nad on saanud kohustuste nr 1–4 täitmise kavandamisel ja täitmisesse panustamisel eespool osutatud kitsamate eesmärkide valguses. 2025. aasta lõpus vaadatakse need kohustused riiklikes rakenduskavades esitatud kuluandmetest lähtuvalt läbi, et kohustustega seotud näitajaid ja eesmärke vajaduse korral kohandada, ning esitatakse need nõukogule heakskiitmiseks.

Kohustused nr 6–11

| 11. | Kohustus nr 6. 2025. aastaks on osalevad liikmesriigid teinud edusamme, et võtta süstemaatiliselt arvesse liidu kaitsevõime arendamise vahendeid ja algatusi, näiteks võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, ja neid parimal viisil ära kasutada, et saada teavet oma riiklike otsuste tegemise, prioriteetide seadmise ja kaitseplaneerimise eesmärgil ning nende protsesside sidusamaks muutmise eesmärgil, tagades tulemuste sidususe vastavate NATO protsessidega, millega nõuded kattuvad, tunnistades samas nende kahe organisatsiooni erinevat laadi ning nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust. See tähendaks, et liikmesriigid toovad esile oma olulise rolli võimete arendamisel liidus, sealhulgas viidates sellele, millised on nende eelistatud valdkonnad koostöö vormis toimuvate kaitsevõime arendamise tegevuste arendamisel liidus, võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusi ja soovitusi. Selleks peaksid osalevad liikmeriigid tooma oma riiklikes rakenduskavades välja, mil viisil nad viivad ellu võimearendusplaani läbivaatamisest tulenevaid liidu kaitsevõime arendamise prioriteete, sealhulgas riiklike prioriteetide seadmise kaudu, ning esitama oma kavad ja eesmärgid vastavate prioriteetide saavutamiseks lähiaastatel. |
| --- | --- |

11.

Kohustus nr 6. 2025. aastaks on osalevad liikmesriigid teinud edusamme, et võtta süstemaatiliselt arvesse liidu kaitsevõime arendamise vahendeid ja algatusi, näiteks võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, ja neid parimal viisil ära kasutada, et saada teavet oma riiklike otsuste tegemise, prioriteetide seadmise ja kaitseplaneerimise eesmärgil ning nende protsesside sidusamaks muutmise eesmärgil, tagades tulemuste sidususe vastavate NATO protsessidega, millega nõuded kattuvad, tunnistades samas nende kahe organisatsiooni erinevat laadi ning nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust. See tähendaks, et liikmesriigid toovad esile oma olulise rolli võimete arendamisel liidus, sealhulgas viidates sellele, millised on nende eelistatud valdkonnad koostöö vormis toimuvate kaitsevõime arendamise tegevuste arendamisel liidus, võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusi ja soovitusi. Selleks peaksid osalevad liikmeriigid tooma oma riiklikes rakenduskavades välja, mil viisil nad viivad ellu võimearendusplaani läbivaatamisest tulenevaid liidu kaitsevõime arendamise prioriteete, sealhulgas riiklike prioriteetide seadmise kaudu, ning esitama oma kavad ja eesmärgid vastavate prioriteetide saavutamiseks lähiaastatel.

| 12. | Kohustus nr 7. Igal aastal peaksid kõik osalevad liikmesriigid oma riiklikes rakenduskavades näitama, kuidas nad on liidu olemasolevaid vahendeid ja protsesse parimal viisil ära kasutanud ning kuidas nad kavatsevad sellega edasi liikuda. See hõlmab kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise protsessi toetamist, sealhulgas võimaluse korral kogu nõutud asjakohase teabe esitamist, kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames kahepoolsete dialoogide pidamist ja riiklike kaitseanalüüside tulemuste jagamist. Osalevad liikmesriigid peaksid lisama oma riiklikesse rakenduskavadesse teabe selle kohta, kuidas nad on rakendanud ja/või kavatsevad kasutada kokkulepitud kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise aruannetes esitatud rakenduslikke soovitusi. |
| --- | --- |

12.

Kohustus nr 7. Igal aastal peaksid kõik osalevad liikmesriigid oma riiklikes rakenduskavades näitama, kuidas nad on liidu olemasolevaid vahendeid ja protsesse parimal viisil ära kasutanud ning kuidas nad kavatsevad sellega edasi liikuda. See hõlmab kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise protsessi toetamist, sealhulgas võimaluse korral kogu nõutud asjakohase teabe esitamist, kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames kahepoolsete dialoogide pidamist ja riiklike kaitseanalüüside tulemuste jagamist. Osalevad liikmesriigid peaksid lisama oma riiklikesse rakenduskavadesse teabe selle kohta, kuidas nad on rakendanud ja/või kavatsevad kasutada kokkulepitud kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise aruannetes esitatud rakenduslikke soovitusi.

| 13. | Kohustus nr 8. Osalevad liikmesriigid kasutavad igal aastal parimal viisil Euroopa Kaitsefondi, et toetada oma ühiseid kaitsevõime arendamise projekte. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, milliste võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise sihtvaldkondade raames kokku lepitud ELi kaitsevõime arendamise prioriteetide jaoks on ELilt rahalist abi saadud või võidakse seda tulevikus taotleda, ning võimalikult suures ulatuses ära näitama, kui suure osa riiklikest kaitseinvesteeringutest on nad kohustunud või kavatsevad kohustuda kõnealustele koostööprojektidele eraldama. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades näitama ELi rahastamise kasutatavust ja lisaväärtust riikide kaitsevõime arendamise nimel tehtavate jõupingutuste jaoks. Samuti peaksid osalevad liikmesriigid 2025. aasta lõpuks väljendama oma kavatsust tagada kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme (2017–2019), Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi (2019–2020) ja Euroopa Kaitsefondi tulemuste järelmeetmed kindlaks määratud ELi lisaväärtusega koostööprojektide puhul. |
| --- | --- |

13.

Kohustus nr 8. Osalevad liikmesriigid kasutavad igal aastal parimal viisil Euroopa Kaitsefondi, et toetada oma ühiseid kaitsevõime arendamise projekte. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, milliste võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise sihtvaldkondade raames kokku lepitud ELi kaitsevõime arendamise prioriteetide jaoks on ELilt rahalist abi saadud või võidakse seda tulevikus taotleda, ning võimalikult suures ulatuses ära näitama, kui suure osa riiklikest kaitseinvesteeringutest on nad kohustunud või kavatsevad kohustuda kõnealustele koostööprojektidele eraldama. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades näitama ELi rahastamise kasutatavust ja lisaväärtust riikide kaitsevõime arendamise nimel tehtavate jõupingutuste jaoks. Samuti peaksid osalevad liikmesriigid 2025. aasta lõpuks väljendama oma kavatsust tagada kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme (2017–2019), Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi (2019–2020) ja Euroopa Kaitsefondi tulemuste järelmeetmed kindlaks määratud ELi lisaväärtusega koostööprojektide puhul.

| 14. | Kohustus nr 9. Osalevad liikmesriigid peaksid loetlema, millised võimearendusplaanile vastavad ühised kaitsevõime arendamise projektid on käimas PESCO raames ja muudes raamistikes, ning märkima nõuete ühtlustamise kavandatava algus- ja lõppkuupäeva. Võimetealaste nõuete ühtlustamise kavandatav alguskuupäev tuleks märkida ka kavandatavate ja ideejärgus olevate projektide puhul. Seda tuleks teha eelseisvate aastate kohta, keskendudes eeskätt võimearendusplaanis kindlaks määratud võimealaste lünkade täitmisele ning võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist. |
| --- | --- |

14.

Kohustus nr 9. Osalevad liikmesriigid peaksid loetlema, millised võimearendusplaanile vastavad ühised kaitsevõime arendamise projektid on käimas PESCO raames ja muudes raamistikes, ning märkima nõuete ühtlustamise kavandatava algus- ja lõppkuupäeva. Võimetealaste nõuete ühtlustamise kavandatav alguskuupäev tuleks märkida ka kavandatavate ja ideejärgus olevate projektide puhul. Seda tuleks teha eelseisvate aastate kohta, keskendudes eeskätt võimearendusplaanis kindlaks määratud võimealaste lünkade täitmisele ning võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist.

| 15. | Kohustus nr 10. Osalevad liikmesriigid peaksid kaardistama oma riiklikes rakenduskavades need võimed ja vahendid, mille nad kavatsevad kättesaadavaks teha ja näha ette ühiskasutuseks teiste osalevate liikmesriikidega, ning tooma välja konkreetsed näited, nagu koolitus ja haridus, õppused, sõjaväebaasid ja logistiline tugi, märkides ära, mis neist on kättesaadavad ka operatsioonide puhul. Osalevad liikmesriigid võiksid oma riiklikes rakenduskavades kaardistada ka võimed, sealhulgas teiste osalevate liikmesriikide pakutava infrastruktuuri, mis võiksid olla koostöö aluseks. Riiklikes rakenduskavades tuleks näidata, mil viisil saaks selline koostöö optimeerida kättesaadavaid ressursse ja suurendada nende üldist tõhusust, tuues sealhulgas võimaluse korral välja teabe võimaliku säästu kohta. Osalevad liikmesriigid peaksid kasutama koostööandmebaasi (CODABA), eelkõige selleks, et jagada hõlpsamalt teavet oma asjaomaste kaitsekavade ja nendega seotud huvide kohta. Osalevad liikmesriigid peaksid andmebaasi korrapäraselt täiendama ja kajastama seda oma riiklikes rakenduskavades. |
| --- | --- |

15.

Kohustus nr 10. Osalevad liikmesriigid peaksid kaardistama oma riiklikes rakenduskavades need võimed ja vahendid, mille nad kavatsevad kättesaadavaks teha ja näha ette ühiskasutuseks teiste osalevate liikmesriikidega, ning tooma välja konkreetsed näited, nagu koolitus ja haridus, õppused, sõjaväebaasid ja logistiline tugi, märkides ära, mis neist on kättesaadavad ka operatsioonide puhul. Osalevad liikmesriigid võiksid oma riiklikes rakenduskavades kaardistada ka võimed, sealhulgas teiste osalevate liikmesriikide pakutava infrastruktuuri, mis võiksid olla koostöö aluseks. Riiklikes rakenduskavades tuleks näidata, mil viisil saaks selline koostöö optimeerida kättesaadavaid ressursse ja suurendada nende üldist tõhusust, tuues sealhulgas võimaluse korral välja teabe võimaliku säästu kohta. Osalevad liikmesriigid peaksid kasutama koostööandmebaasi (CODABA), eelkõige selleks, et jagada hõlpsamalt teavet oma asjaomaste kaitsekavade ja nendega seotud huvide kohta. Osalevad liikmesriigid peaksid andmebaasi korrapäraselt täiendama ja kajastama seda oma riiklikes rakenduskavades.

| 16. | Kohustus nr 11. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, kuidas nad suurendavad küberkaitsealast koostööd, sealhulgas olemasolevate algatuste või uute koostöömeetmete abil. Nad peaksid oma riiklikes rakenduskavades näitama, kuidas nad kavatsevad 2025. aastaks säilitada või veelgi suurendada oma osalemist rahvusvahelistes küberturvalisuse õppustes ning koostööd, sealhulgas Euroopa Kaitseagentuuri ning Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži raames. Samuti peaksid osalevad liikmesriigid 2025. aastaks ära märkima, kuidas nad kavatsevad seada teiste osalevate liikmesriikidega sisse korrapärase koostöö küberkaitse ja sellega seotud tegevuste alal, nagu teabe jagamine, koolitus ja operatiivtugi, aga ka võimete arendamine. Riiklikest rakenduskavadest saadud teave osalevate liikmesriikide küberkaitsealase koostöö kohta ning nende panuse kohta küberkaitsesse ja sellega seotud tegevustesse, sealhulgas võimete arendamisse, lisatakse kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta. |
| --- | --- |

16.

Kohustus nr 11. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, kuidas nad suurendavad küberkaitsealast koostööd, sealhulgas olemasolevate algatuste või uute koostöömeetmete abil. Nad peaksid oma riiklikes rakenduskavades näitama, kuidas nad kavatsevad 2025. aastaks säilitada või veelgi suurendada oma osalemist rahvusvahelistes küberturvalisuse õppustes ning koostööd, sealhulgas Euroopa Kaitseagentuuri ning Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži raames. Samuti peaksid osalevad liikmesriigid 2025. aastaks ära märkima, kuidas nad kavatsevad seada teiste osalevate liikmesriikidega sisse korrapärase koostöö küberkaitse ja sellega seotud tegevuste alal, nagu teabe jagamine, koolitus ja operatiivtugi, aga ka võimete arendamine. Riiklikest rakenduskavadest saadud teave osalevate liikmesriikide küberkaitsealase koostöö kohta ning nende panuse kohta küberkaitsesse ja sellega seotud tegevustesse, sealhulgas võimete arendamisse, lisatakse kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta.

Kohustused nr 12–14

| 17. | Kohustus nr 12. 2025. aastaks peaksid osalevad liikmesriigid:






  a) | allkohustus nr 12.1:






  — | panustama ELi vägede kataloogi kogu siirdava riikliku sõjalise võimega, mis vastab viimase ELi sõjaliste vajaduste kataloogi nõuetele, et edukataloogis (10) määratletud ELi väekogumile tuginedes moodustada ELi ühtne koguspektri väekogum kooskõlas PESCOt käsitleva teatisega (11). Vastavalt ühtsete jõudude põhimõttele peaks osalevate liikmesriikide panus olema kooskõlas peaeesmärgi protsessi juhistega ja hõlmama kõiki siirmisvõimelisi ressursse (sealhulgas peakorterid ning missioonide ja operatsioonide toetamiseks kasutatavad võimed). Osalevad liikmesriigid peaksid sellist panust kajastama oma riiklikes rakenduskavades; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Kohustus nr 12. 2025. aastaks peaksid osalevad liikmesriigid:

a)

allkohustus nr 12.1:

—

panustama ELi vägede kataloogi kogu siirdava riikliku sõjalise võimega, mis vastab viimase ELi sõjaliste vajaduste kataloogi nõuetele, et edukataloogis (10) määratletud ELi väekogumile tuginedes moodustada ELi ühtne koguspektri väekogum kooskõlas PESCOt käsitleva teatisega (11). Vastavalt ühtsete jõudude põhimõttele peaks osalevate liikmesriikide panus olema kooskõlas peaeesmärgi protsessi juhistega ja hõlmama kõiki siirmisvõimelisi ressursse (sealhulgas peakorterid ning missioonide ja operatsioonide toetamiseks kasutatavad võimed). Osalevad liikmesriigid peaksid sellist panust kajastama oma riiklikes rakenduskavades;

| — | keskenduma suure mõjuga võimetealaste eesmärkide täitmiseks vajalike võimete tulevasele kättesaadavusele, optimeerides ELi vägede kataloogi jaoks kavandatud lühikese ja keskmise tähtajaga panuseid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigi lühikese tähtajaga suure mõjuga võimetealaste eesmärkide täitmisele. Nende planeerimisalaseid jõupingutusi mõõdetakse peaeesmärgi protsessis. Osalevad liikmesriigid peaksid sellist kavandamistegevust kajastama oma riiklikes rakenduskavades; |
| --- | --- |

—

keskenduma suure mõjuga võimetealaste eesmärkide täitmiseks vajalike võimete tulevasele kättesaadavusele, optimeerides ELi vägede kataloogi jaoks kavandatud lühikese ja keskmise tähtajaga panuseid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigi lühikese tähtajaga suure mõjuga võimetealaste eesmärkide täitmisele. Nende planeerimisalaseid jõupingutusi mõõdetakse peaeesmärgi protsessis. Osalevad liikmesriigid peaksid sellist kavandamistegevust kajastama oma riiklikes rakenduskavades;

| b) | allkohustus nr 12.2: looma kooskõlas ELi sõjalise kiirreageerimise kontseptsiooniga kiirreageerimise andmebaasi, et sellest saaks kasulik sõjalise plaanimise vahend, mis aitab saavutada ELi ambitsioonitaset. Kiirreageerimise andmebaasi panustamisel ja ilma et see piiraks siirmisotsuste suhtes kohaldatavaid põhiseadusest tulenevaid nõudeid, teatavad osalevad liikmesriigid oma võimaliku panuse seoses kiiresti siirdavate sõjaliste formeeringute, võimete ja asjakohase tugitaristuga, mida saaks kiiresti siirda või kasutada ÜJKP sõjalises missioonis või operatsioonis ELi ambitsioonitaseme toetuseks. Selleks peaks iga osalev liikmesriik enne iga-aastast sõjalise kiirreageerimise koordineerimise konverentsi ajakohastama kiirreageerimise andmebaasis oma kättesaadavate sõjaliste formeeringute ja võimete loetelu. See hõlmab maismaa-, mere- ja lennundusalaste võimete andmebaaside ajakohastamist või lõplikku koostamist ning asjakohasel juhul võimete ja relvajõudude valmisoleku taseme teatamist. Ilma et see piiraks liigitusnõudeid, peaks see osa kiirreageerimise andmebaasist olema osalevatele liikmesriikidele kättesaadav, et nad saaksid paremini esialgselt hinnata ÜJKP sõjalise missiooni või operatsiooni alustamise võimalust. Sellega seoses võimaldaks näidisstsenaariumide põhjal koostatud nõuete analüüsil põhinev formeeringute ja võimete prognoos osalevatel liikmesriikidel anda kiirreageerimise andmebaasi täpsem panus. Osalevad liikmesriigid peaksid sellesse andmebaasi tehtavaid panuseid kirjeldama oma riiklikes rakenduskavades; |
| --- | --- |

b)

allkohustus nr 12.2: looma kooskõlas ELi sõjalise kiirreageerimise kontseptsiooniga kiirreageerimise andmebaasi, et sellest saaks kasulik sõjalise plaanimise vahend, mis aitab saavutada ELi ambitsioonitaset. Kiirreageerimise andmebaasi panustamisel ja ilma et see piiraks siirmisotsuste suhtes kohaldatavaid põhiseadusest tulenevaid nõudeid, teatavad osalevad liikmesriigid oma võimaliku panuse seoses kiiresti siirdavate sõjaliste formeeringute, võimete ja asjakohase tugitaristuga, mida saaks kiiresti siirda või kasutada ÜJKP sõjalises missioonis või operatsioonis ELi ambitsioonitaseme toetuseks. Selleks peaks iga osalev liikmesriik enne iga-aastast sõjalise kiirreageerimise koordineerimise konverentsi ajakohastama kiirreageerimise andmebaasis oma kättesaadavate sõjaliste formeeringute ja võimete loetelu. See hõlmab maismaa-, mere- ja lennundusalaste võimete andmebaaside ajakohastamist või lõplikku koostamist ning asjakohasel juhul võimete ja relvajõudude valmisoleku taseme teatamist. Ilma et see piiraks liigitusnõudeid, peaks see osa kiirreageerimise andmebaasist olema osalevatele liikmesriikidele kättesaadav, et nad saaksid paremini esialgselt hinnata ÜJKP sõjalise missiooni või operatsiooni alustamise võimalust. Sellega seoses võimaldaks näidisstsenaariumide põhjal koostatud nõuete analüüsil põhinev formeeringute ja võimete prognoos osalevatel liikmesriikidel anda kiirreageerimise andmebaasi täpsem panus. Osalevad liikmesriigid peaksid sellesse andmebaasi tehtavaid panuseid kirjeldama oma riiklikes rakenduskavades;

| c) | allkohustus nr 12.3: olema hinnanud kiire poliitilise tegutsemise võimalikkust riigi tasandil, pidades kinni oma põhiseadusest tulenevatest nõuetest, sealhulgas vaadates täiustamise eesmärgil vajaduse korral läbi oma riigisisese otsustusprotsessi, kui nad seda veel teinud ei ole. Kui see on asjakohane, tuleks riiklikes rakenduskavades samuti kirjeldada otsustusprotsessi toimumist kiirreageerimise stsenaariumites POLEXi tüüpi õppuste raames ning asjakohaseid järeldusi; |
| --- | --- |

c)

allkohustus nr 12.3: olema hinnanud kiire poliitilise tegutsemise võimalikkust riigi tasandil, pidades kinni oma põhiseadusest tulenevatest nõuetest, sealhulgas vaadates täiustamise eesmärgil vajaduse korral läbi oma riigisisese otsustusprotsessi, kui nad seda veel teinud ei ole. Kui see on asjakohane, tuleks riiklikes rakenduskavades samuti kirjeldada otsustusprotsessi toimumist kiirreageerimise stsenaariumites POLEXi tüüpi õppuste raames ning asjakohaseid järeldusi;

| d) | allkohustus nr 12.4:






  — | olema andnud oma vahendite ja võimete piires märkimisväärset toetust ÜJKP sõjalistele missioonidele ja operatsioonidele, eesmärgiga täita vajaduste märgukirja ja seega järgida ÜJKP missioonide ja operatsioonide jaoks kokku lepitud ambitsioonitaset. Selleks peavad osalevad liikmesriigid andma õiglase panuse vägede moodustamisse, mille parameetrid peaksid nad kindlaks määrama võimalikult kiiresti ning hiljemalt 2022. aasta suveks; |
| --- | --- | --- |

d)

allkohustus nr 12.4:

—

olema andnud oma vahendite ja võimete piires märkimisväärset toetust ÜJKP sõjalistele missioonidele ja operatsioonidele, eesmärgiga täita vajaduste märgukirja ja seega järgida ÜJKP missioonide ja operatsioonide jaoks kokku lepitud ambitsioonitaset. Selleks peavad osalevad liikmesriigid andma õiglase panuse vägede moodustamisse, mille parameetrid peaksid nad kindlaks määrama võimalikult kiiresti ning hiljemalt 2022. aasta suveks;

| — | need tabelis esitatud panused ÜJKP sõjalistesse missioonidesse ja operatsioonidesse lisatakse kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta ning neid tuleks positiivselt esile tõsta. Osalevad liikmesriigid peaksid andma oma riiklikes rakenduskavades igal aastal aru oma panusest ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide vajaduste märgukirja täitmisse, eesmärgiga seda panust säilitada või suurendada, andes seega õiglase osa ÜJKP missioonide ja operatsioonide vägede moodustamisse; |
| --- | --- |

—

need tabelis esitatud panused ÜJKP sõjalistesse missioonidesse ja operatsioonidesse lisatakse kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta ning neid tuleks positiivselt esile tõsta. Osalevad liikmesriigid peaksid andma oma riiklikes rakenduskavades igal aastal aru oma panusest ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide vajaduste märgukirja täitmisse, eesmärgiga seda panust säilitada või suurendada, andes seega õiglase osa ÜJKP missioonide ja operatsioonide vägede moodustamisse;

| — | selles protsessis võiksid osalevad liikmesriigid osutada oma riiklikele ja rahvusvahelistele kohustustele, mis aitavad kaasa Euroopa ja rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

—

selles protsessis võiksid osalevad liikmesriigid osutada oma riiklikele ja rahvusvahelistele kohustustele, mis aitavad kaasa Euroopa ja rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule;

| — | need elemendid peaksid suurendama osalevate liikmesriikide jõupingutuste läbipaistvust, et saaks tunnustada märkimisväärset panust. Neid tuleks kasutada ka selleks, et julgustada ja toetada liikmesriike, et nad suurendaksid oma vahendite ja võimete piires panustamist ÜJKP missioonidesse ja operatsioonidesse. Selleks esitatakse soovitused ja nende soovituste rakendamine vaadatakse korrapäraselt läbi, sealhulgas poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

—

need elemendid peaksid suurendama osalevate liikmesriikide jõupingutuste läbipaistvust, et saaks tunnustada märkimisväärset panust. Neid tuleks kasutada ka selleks, et julgustada ja toetada liikmesriike, et nad suurendaksid oma vahendite ja võimete piires panustamist ÜJKP missioonidesse ja operatsioonidesse. Selleks esitatakse soovitused ja nende soovituste rakendamine vaadatakse korrapäraselt läbi, sealhulgas poliitilisel tasandil;

| e) | allkohustus nr 12.5: kinnitama oma märkimisväärsed ja korduvad panused ELi lahingugruppidesse põhimõtteliselt vähemalt neli aastat ette ning korraldama panustatavate relvajõudude ja võimete ettevalmistamise ja väljaõppe vastavalt ELi lahingugruppide kontseptsioonile ja ELi lahingugruppide ettevalmistamise juhendile. Selleks peaksid osalevad liikmesriigid võimalikult kiiresti panustama ELi lahingugruppide nimekirja täitmisse ja kajastama neid panuseid oma riiklikes rakenduskavades. Iga osaleva liikmesriigi panus ELi lahingugruppide nimekirja, mis hõlmab viit aastat, lisatakse kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta; |
| --- | --- |

e)

allkohustus nr 12.5: kinnitama oma märkimisväärsed ja korduvad panused ELi lahingugruppidesse põhimõtteliselt vähemalt neli aastat ette ning korraldama panustatavate relvajõudude ja võimete ettevalmistamise ja väljaõppe vastavalt ELi lahingugruppide kontseptsioonile ja ELi lahingugruppide ettevalmistamise juhendile. Selleks peaksid osalevad liikmesriigid võimalikult kiiresti panustama ELi lahingugruppide nimekirja täitmisse ja kajastama neid panuseid oma riiklikes rakenduskavades. Iga osaleva liikmesriigi panus ELi lahingugruppide nimekirja, mis hõlmab viit aastat, lisatakse kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta;

| f) | allkohustus nr 12.6: olema reaalselt panustanud ELi sõjaväelise liikuvuse tegevuskava ja PESCO projektide rakendamisse kõnealuses valdkonnas, võttes arvesse riiklikku suveräänsust, otsustusprotsessi ja õigusnorme, sealhulgas jätkates riiklikul tasandil tööd nelja meetmega, milles lepiti kokku nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldustes julgeoleku ja kaitse kohta. Vastavalt nimetatud järelduste punktile 18 peaksid osalevad liikmesriigid selleks koostama riikliku sõjaväelise liikuvuse rakenduskava; andma piiriülese liikumise loa ja diplomaatilise loa viie tööpäeva jooksul ning kaaluma võimalust seda aega kiirreageerimisüksuste puhul veelgi lühendada; looma tugeva omavahel ühendatud riiklike kontaktpunktide võrgustiku, sealhulgas määrama kindlaks nende pädevused; ning harjutama sõjaväelist liikuvust riiklikel ja/või rahvusvahelistel õppustel nii kiiresti kui võimalik, ent mitte hiljem kui 2024. aastal. Need osalevad liikmesriigid, kes ei ole veel välja töötanud riiklikke sõjaväelise liikuvuse rakenduskavasid, peaksid seda viivitamata tegema ja esitama oma riikliku panuse ühise tööplatvormi kaudu ning samuti kajastama seda riiklikes rakenduskavades. Osalevate liikmesriikide sellekohased jõupingutused tuleks lisada kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta. |
| --- | --- |

f)

allkohustus nr 12.6: olema reaalselt panustanud ELi sõjaväelise liikuvuse tegevuskava ja PESCO projektide rakendamisse kõnealuses valdkonnas, võttes arvesse riiklikku suveräänsust, otsustusprotsessi ja õigusnorme, sealhulgas jätkates riiklikul tasandil tööd nelja meetmega, milles lepiti kokku nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldustes julgeoleku ja kaitse kohta. Vastavalt nimetatud järelduste punktile 18 peaksid osalevad liikmesriigid selleks koostama riikliku sõjaväelise liikuvuse rakenduskava; andma piiriülese liikumise loa ja diplomaatilise loa viie tööpäeva jooksul ning kaaluma võimalust seda aega kiirreageerimisüksuste puhul veelgi lühendada; looma tugeva omavahel ühendatud riiklike kontaktpunktide võrgustiku, sealhulgas määrama kindlaks nende pädevused; ning harjutama sõjaväelist liikuvust riiklikel ja/või rahvusvahelistel õppustel nii kiiresti kui võimalik, ent mitte hiljem kui 2024. aastal. Need osalevad liikmesriigid, kes ei ole veel välja töötanud riiklikke sõjaväelise liikuvuse rakenduskavasid, peaksid seda viivitamata tegema ja esitama oma riikliku panuse ühise tööplatvormi kaudu ning samuti kajastama seda riiklikes rakenduskavades. Osalevate liikmesriikide sellekohased jõupingutused tuleks lisada kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta.

| 18. | Kohustus nr 13. Relvajõudude koostegutsemisvõime valdkonnas peaksid osalevad liikmesriigid:






  a) | allkohustus nr 13.1:






  — | kasutama ELi lahingugruppide ettevalmistamise juhendit, sealhulgas ELi ühtse väekogumi ühiseid hindamis- ja heakskiitmiskriteeriume, mis on kooskõlas NATO standarditega, säilitades samal ajal riikliku vastavustõendamise. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, kuidas nad korraldavad oma relvajõudude väljaõpet ja vastavustõendamist, näiteks töötades ettevalmistusetapi jaoks välja ELi lahingugruppide õppuste programmi ja viies lahingugruppide vastavustõendamispaketi osana läbi lõpliku reaalse õppuse (LIVEX); |
| --- | --- | --- | --- |

18.

Kohustus nr 13. Relvajõudude koostegutsemisvõime valdkonnas peaksid osalevad liikmesriigid:

a)

allkohustus nr 13.1:

—

kasutama ELi lahingugruppide ettevalmistamise juhendit, sealhulgas ELi ühtse väekogumi ühiseid hindamis- ja heakskiitmiskriteeriume, mis on kooskõlas NATO standarditega, säilitades samal ajal riikliku vastavustõendamise. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, kuidas nad korraldavad oma relvajõudude väljaõpet ja vastavustõendamist, näiteks töötades ettevalmistusetapi jaoks välja ELi lahingugruppide õppuste programmi ja viies lahingugruppide vastavustõendamispaketi osana läbi lõpliku reaalse õppuse (LIVEX);

| — | täpsustama oma riiklikes rakenduskavades, kuidas nad kavatsevad rakendada ühiseid tehnilisi ja tegevusstandardeid, mida kõikide osalevate liikmesriikide relvajõud kasutaksid, tunnistades samal ajal vajadust tagada koostegutsemisvõime ja kooskõla liidu ja NATO vahel ning tagades maksimaalse koostegutsemisvõime jaoks asjakohased eeltingimused, et kõik osalevad liikmesriigid saaksid täita oma kohustusi; |
| --- | --- |

—

täpsustama oma riiklikes rakenduskavades, kuidas nad kavatsevad rakendada ühiseid tehnilisi ja tegevusstandardeid, mida kõikide osalevate liikmesriikide relvajõud kasutaksid, tunnistades samal ajal vajadust tagada koostegutsemisvõime ja kooskõla liidu ja NATO vahel ning tagades maksimaalse koostegutsemisvõime jaoks asjakohased eeltingimused, et kõik osalevad liikmesriigid saaksid täita oma kohustusi;

| b) | allkohustus nr 13.2: märkima oma riiklikes rakenduskavades ära oma praeguse osalemise või osalemiseks tehtud jõupingutused ning kavatsuse suurendada võimaluse korral oma osalemist Euroopa rahvusvahelistes ja eelkõige liidu jaoks kättesaadavates struktuurides ning neisse antavat panust. Osalevate liikmesriikide panus Euroopa rahvusvahelistesse struktuuridesse lisatakse kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta. |
| --- | --- |

b)

allkohustus nr 13.2: märkima oma riiklikes rakenduskavades ära oma praeguse osalemise või osalemiseks tehtud jõupingutused ning kavatsuse suurendada võimaluse korral oma osalemist Euroopa rahvusvahelistes ja eelkõige liidu jaoks kättesaadavates struktuurides ning neisse antavat panust. Osalevate liikmesriikide panus Euroopa rahvusvahelistesse struktuuridesse lisatakse kõrge esindaja aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta.

| 19. | Kohustus nr 14:






  — | kooskõlas nõukogu otsuse (ÜVJP) 2021/509 (12), millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu, läbivaatamist käsitleva artikli 75 lõikega 1 peaksid osalevad liikmesriigid kaaluma ja kindlaks tegema ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühise rahastamisega seotud ambitsioonika lähenemisviisi väljaarendamise võimalusi lisaks neile, mis on määratletud ühiste kuludena vastavalt otsusele (ÜVJP) 2021/509, ning neid innustatakse selliseid võimalusi välja pakkuma. Sellega seoses kutsutakse osalevaid liikmesriike üles tegema kokkuvõtet kuludest, mille puhul on aasta jooksul juhtumipõhiselt taotletud erandkorras rahastamiskõlblikuks tunnistamist, ja/või kuludest, mida võidakse riigi seisukohast esitada kuludena, mis on potentsiaalselt ühiselt rahastatavad. Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 läbivaatamisklausliga kutsutakse osalevaid liikmesriike üles seoses kõnealuse otsuse iga kolme aasta tagant toimuva läbivaatamisega või liikmesriigi taotlusel kaaluma neid ettepanekuid Euroopa rahutagamisrahastu komitees ühiselt ja nõuetekohaselt, et anda sisend nõukogu järgnevasse arutellu ühiste kulude loetelu võimalike muudatuste üle; |
| --- | --- | --- |

19.

Kohustus nr 14:

—

kooskõlas nõukogu otsuse (ÜVJP) 2021/509 (12), millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu, läbivaatamist käsitleva artikli 75 lõikega 1 peaksid osalevad liikmesriigid kaaluma ja kindlaks tegema ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühise rahastamisega seotud ambitsioonika lähenemisviisi väljaarendamise võimalusi lisaks neile, mis on määratletud ühiste kuludena vastavalt otsusele (ÜVJP) 2021/509, ning neid innustatakse selliseid võimalusi välja pakkuma. Sellega seoses kutsutakse osalevaid liikmesriike üles tegema kokkuvõtet kuludest, mille puhul on aasta jooksul juhtumipõhiselt taotletud erandkorras rahastamiskõlblikuks tunnistamist, ja/või kuludest, mida võidakse riigi seisukohast esitada kuludena, mis on potentsiaalselt ühiselt rahastatavad. Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 läbivaatamisklausliga kutsutakse osalevaid liikmesriike üles seoses kõnealuse otsuse iga kolme aasta tagant toimuva läbivaatamisega või liikmesriigi taotlusel kaaluma neid ettepanekuid Euroopa rahutagamisrahastu komitees ühiselt ja nõuetekohaselt, et anda sisend nõukogu järgnevasse arutellu ühiste kulude loetelu võimalike muudatuste üle;

| — | lisaks kutsutakse osalevaid liikmesriike üles lisama oma ettepanekutesse võimalikke täiendavaid viise, kuidas aidata kaasa ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide kulude rahastamisele. Osalevaid liikmesriike julgustatakse lisama oma riiklikesse rakenduskavadesse mõlema aspekti arutelu tulemused; |
| --- | --- |

—

lisaks kutsutakse osalevaid liikmesriike üles lisama oma ettepanekutesse võimalikke täiendavaid viise, kuidas aidata kaasa ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide kulude rahastamisele. Osalevaid liikmesriike julgustatakse lisama oma riiklikesse rakenduskavadesse mõlema aspekti arutelu tulemused;

| — | lisaks võiks uurida olemasolevate rahaliste stiimulite (nt Euroopa Kaitseagentuuri ajutiste projektide käibemaksuvabastus) süstemaatilisemat kasutamist kaitsekoostöö, sealhulgas ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide toetamiseks. |
| --- | --- |

—

lisaks võiks uurida olemasolevate rahaliste stiimulite (nt Euroopa Kaitseagentuuri ajutiste projektide käibemaksuvabastus) süstemaatilisemat kasutamist kaitsekoostöö, sealhulgas ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide toetamiseks.

Kohustused nr 15–17

| 20. | Kohustus nr 15. 2025. aastaks peaksid osalevad liikmesriigid olema suurendanud oma selliste kaitsevõime arendamise projektide arvu ja mahtu, ning samuti teinud edusamme nende rakendamisel, mis aitavad täita võimealaseid lünki, millele on osutatud võimearendusplaanis (sealhulgas suure mõjuga võimetealastes eesmärkides) ja mida on kirjeldatud liidu kaitsevõime arendamise prioriteetides, sealhulgas seonduvates strateegilise konteksti toimikutes ja kasutades kaitseküsimuste iga-aastaste kooskõlastatud läbivaatamiste tulemusi ja soovitusi, sealhulgas eelkõige kesksetes valdkondades kindlaks määratud koostöövõimalusi. Seda silmas pidades peavad osalevad liikmesriigid pöörama suuremat tähelepanu koostööle sellistes valdkondades nagu hübriidohtutega võitlemine, kliimamuutused, energiajulgeolek, merendusjulgeolek, kosmosega seotud aspektid ning kujunemisjärgus ja murrangulised tehnoloogiad, sealhulgas tehisintellekt. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma plaanid järgnevateks aastateks, kirjeldades oma koostööprojektide arvu ja hinnangulist rahalist mahtu, ning andma teavet oma riiklike projektide kohta, mis aitavad kõrvaldada võimearendusplaanis osutatud võimealaseid puudujääke. Samuti peaksid osalevad liikmesriigid jagama oma hinnangut selle kohta, milline on kõnealuste projektide tähtsus liidu strateegilise sõltumatuse suurendamise ning jätkuvalt koostööks avatud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi (EDTIB) integreeritumaks, kestlikumaks, uuenduslikumaks ja konkurentsivõimelisemaks muutmise seisukohalt. Nende tegevuste puhul, millel on tööstuslik või tehnoloogiamõõde, peaksid osalevad liikmesriigid teatama, millist Euroopa tööstussektorit või tehnoloogiat on neil kavas tugevdada. |
| --- | --- |

20.

Kohustus nr 15. 2025. aastaks peaksid osalevad liikmesriigid olema suurendanud oma selliste kaitsevõime arendamise projektide arvu ja mahtu, ning samuti teinud edusamme nende rakendamisel, mis aitavad täita võimealaseid lünki, millele on osutatud võimearendusplaanis (sealhulgas suure mõjuga võimetealastes eesmärkides) ja mida on kirjeldatud liidu kaitsevõime arendamise prioriteetides, sealhulgas seonduvates strateegilise konteksti toimikutes ja kasutades kaitseküsimuste iga-aastaste kooskõlastatud läbivaatamiste tulemusi ja soovitusi, sealhulgas eelkõige kesksetes valdkondades kindlaks määratud koostöövõimalusi. Seda silmas pidades peavad osalevad liikmesriigid pöörama suuremat tähelepanu koostööle sellistes valdkondades nagu hübriidohtutega võitlemine, kliimamuutused, energiajulgeolek, merendusjulgeolek, kosmosega seotud aspektid ning kujunemisjärgus ja murrangulised tehnoloogiad, sealhulgas tehisintellekt. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma plaanid järgnevateks aastateks, kirjeldades oma koostööprojektide arvu ja hinnangulist rahalist mahtu, ning andma teavet oma riiklike projektide kohta, mis aitavad kõrvaldada võimearendusplaanis osutatud võimealaseid puudujääke. Samuti peaksid osalevad liikmesriigid jagama oma hinnangut selle kohta, milline on kõnealuste projektide tähtsus liidu strateegilise sõltumatuse suurendamise ning jätkuvalt koostööks avatud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi (EDTIB) integreeritumaks, kestlikumaks, uuenduslikumaks ja konkurentsivõimelisemaks muutmise seisukohalt. Nende tegevuste puhul, millel on tööstuslik või tehnoloogiamõõde, peaksid osalevad liikmesriigid teatama, millist Euroopa tööstussektorit või tehnoloogiat on neil kavas tugevdada.

| 21. | Kohustus nr 16. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades esitama asjakohased riiklikul tasandil tehtud otsused ja võetud meetmed, et tulevaste projektide puhul jätkuvalt kaaluda prioriteedina Euroopa koostööl põhineva lähenemisviisi järgimist riiklikul tasandil tuvastatud võimealaste lünkade täitmiseks. Koostööandmebaasi aktiivne kasutamine ning kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames tuvastatud koostöövõimalused ja eelkõige kesksed valdkonnad võiksid hõlbustada kõnealuse kohustuse täitmist. Osalevad liikmesriigid peaksid loetlema oma riiklikes rakenduskavades koostööprojektid ja rahvusvahelised tegevused, millega nad püüavad täita riiklikul tasandil tuvastatud lüngad, ning jagama plaane, kuidas nad kavatsevad selles osas suurendada koostööl põhinevate lähenemisviiside kasutamist. |
| --- | --- |

21.

Kohustus nr 16. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades esitama asjakohased riiklikul tasandil tehtud otsused ja võetud meetmed, et tulevaste projektide puhul jätkuvalt kaaluda prioriteedina Euroopa koostööl põhineva lähenemisviisi järgimist riiklikul tasandil tuvastatud võimealaste lünkade täitmiseks. Koostööandmebaasi aktiivne kasutamine ning kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames tuvastatud koostöövõimalused ja eelkõige kesksed valdkonnad võiksid hõlbustada kõnealuse kohustuse täitmist. Osalevad liikmesriigid peaksid loetlema oma riiklikes rakenduskavades koostööprojektid ja rahvusvahelised tegevused, millega nad püüavad täita riiklikul tasandil tuvastatud lüngad, ning jagama plaane, kuidas nad kavatsevad selles osas suurendada koostööl põhinevate lähenemisviiside kasutamist.

| 22. | Kohustus nr 17. Kuna kõik osalevad liikmesriigid annavad oma panuse ühte või mitmesse PESCO projekti, tuleks riiklikes rakenduskavades anda teavet kõigi liikmesriigi poolt aja jooksul PESCO projektidesse panustatud vahendite ja erialateadmiste kohta ning selle kohta, milline on nende projektide strateegiline mõju liidu ja osalevate liikmesriikide kaitsevõime maastikule. Kajastada võiks ka seda, millise rolli kavatsevad osalevad liikmesriigid võtta võimete arendamisel Euroopa kontekstis. |
| --- | --- |

22.

Kohustus nr 17. Kuna kõik osalevad liikmesriigid annavad oma panuse ühte või mitmesse PESCO projekti, tuleks riiklikes rakenduskavades anda teavet kõigi liikmesriigi poolt aja jooksul PESCO projektidesse panustatud vahendite ja erialateadmiste kohta ning selle kohta, milline on nende projektide strateegiline mõju liidu ja osalevate liikmesriikide kaitsevõime maastikule. Kajastada võiks ka seda, millise rolli kavatsevad osalevad liikmesriigid võtta võimete arendamisel Euroopa kontekstis.

Kohustused nr 18–20

| 23. | Kohustus nr 18. PESCO etapi 2021–2025 jooksul peaksid osalevad liikmesriigid tagama, et nad kasutavad Euroopa Kaitseagentuuri parimal viisil ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumina. Selleks peaksid osalevad liikmesriigid oma riiklikes rakenduskavades ära märkima, millistes projektides nad osalevad ja milline on nende projektidega seotud Euroopa Kaitseagentuuri kaudu liikuv rahaline maht, võttes lähtealuseks 2020. aasta näitajad, võttes riikliku rakenduskava iga ajakohastamise miinimumstandardiks kolmeaastase perspektiivi ning loetledes järgmisteks aastateks kavandatud tegevused, sealhulgas riigisiseste õigusaktide kohaselt kavandatavad võimevaldkonnad ja tegevuste liigid. Osalevatel liikmesriikidel palutakse oma riiklikes rakenduskavades ära märkida, kuidas ja millistes olukordades nad peavad Relvastuskoostöö Organisatsiooni (OCCAR) eelistatud koostööprogrammi juhtimise organisatsiooniks, ning asjakohasel juhul esitada teavet otsuste kohta valida muu rahvusvaheline programmijuhtimisorganisatsioon, kui ühe võimalusena on kaalutud ka OCCARi. See ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (13) kohaldamist. |
| --- | --- |

23.

Kohustus nr 18. PESCO etapi 2021–2025 jooksul peaksid osalevad liikmesriigid tagama, et nad kasutavad Euroopa Kaitseagentuuri parimal viisil ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumina. Selleks peaksid osalevad liikmesriigid oma riiklikes rakenduskavades ära märkima, millistes projektides nad osalevad ja milline on nende projektidega seotud Euroopa Kaitseagentuuri kaudu liikuv rahaline maht, võttes lähtealuseks 2020. aasta näitajad, võttes riikliku rakenduskava iga ajakohastamise miinimumstandardiks kolmeaastase perspektiivi ning loetledes järgmisteks aastateks kavandatud tegevused, sealhulgas riigisiseste õigusaktide kohaselt kavandatavad võimevaldkonnad ja tegevuste liigid. Osalevatel liikmesriikidel palutakse oma riiklikes rakenduskavades ära märkida, kuidas ja millistes olukordades nad peavad Relvastuskoostöö Organisatsiooni (OCCAR) eelistatud koostööprogrammi juhtimise organisatsiooniks, ning asjakohasel juhul esitada teavet otsuste kohta valida muu rahvusvaheline programmijuhtimisorganisatsioon, kui ühe võimalusena on kaalutud ka OCCARi. See ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (13) kohaldamist.

| 24. | Kohustus nr 19. PESCO etapi 2021–2025 jooksul peaksid osalevad liikmesriigid näitama, et nende võimealased koostööprojektid, sealhulgas PESCO projektid, aitavad edendada kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsiooni kogu liidus, toetades ja võimaldades piiriülest koostööd, sealhulgas VKEde jaoks, ning tugevdades ja parandades kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiaga varustatuse kindlust. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu liikmete 26. veebruari 2021. aasta avaldusega on osalevate liikmesriikide eesmärk ka edendada teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni ning vähendada Euroopa strateegilist sõltuvust elutähtsate tehnoloogiate ja väärtusahelate osas, ilma et see piiraks riiklikke otsustamismenetlusi.






  a) | Riiklikes rakenduskavades tuleks täpsustada, kuidas asjakohane tööstuspoliitika, kui see on olemas, suunab kaitsevõime arendamise koostööprojektide väljatöötamist, et vältida tarbetut kattumist, samuti tuleks tuua välja tugevdatud tööstusvaldkonnad ja need valdkonnad, kus välditi kattumist. |
| --- | --- | --- |

24.

Kohustus nr 19. PESCO etapi 2021–2025 jooksul peaksid osalevad liikmesriigid näitama, et nende võimealased koostööprojektid, sealhulgas PESCO projektid, aitavad edendada kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsiooni kogu liidus, toetades ja võimaldades piiriülest koostööd, sealhulgas VKEde jaoks, ning tugevdades ja parandades kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiaga varustatuse kindlust. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu liikmete 26. veebruari 2021. aasta avaldusega on osalevate liikmesriikide eesmärk ka edendada teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni ning vähendada Euroopa strateegilist sõltuvust elutähtsate tehnoloogiate ja väärtusahelate osas, ilma et see piiraks riiklikke otsustamismenetlusi.

a)

Riiklikes rakenduskavades tuleks täpsustada, kuidas asjakohane tööstuspoliitika, kui see on olemas, suunab kaitsevõime arendamise koostööprojektide väljatöötamist, et vältida tarbetut kattumist, samuti tuleks tuua välja tugevdatud tööstusvaldkonnad ja need valdkonnad, kus välditi kattumist.

| b) | Osalevad liikmesriigid teatavad, milliseid nende koostööprogramme liit Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi ja/või Euroopa Kaitsefondi raames kaasrahastab kooskõlas kohustustega nr 3 ja 8. |
| --- | --- |

b)

Osalevad liikmesriigid teatavad, milliseid nende koostööprogramme liit Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi ja/või Euroopa Kaitsefondi raames kaasrahastab kooskõlas kohustustega nr 3 ja 8.

| 25. | Kohustus nr 20.






  a) | Osalevad liikmesriigid peaksid PESCO etapi 2021– 2025 jooksul näitama, et nende koostööprogrammidest saavad kasu üksused, mis annavad liidu territooriumil lisaväärtust (nt aspektid, mis on seotud saadud tulemuste ja intellektuaalomandi õigustega, tehnoloogiliste uuendustega ja turuvõimaluste loomisega). Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2020/1639 artikli 7 lõikega 5 tuleks riiklikes rakenduskavades esitada asjakohasel juhul teave koostööprogrammidest kasu saavate asjaomaste üksuste kohta ja Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile avalduva seonduva mõju kohta. |
| --- | --- | --- |

25.

Kohustus nr 20.

a)

Osalevad liikmesriigid peaksid PESCO etapi 2021– 2025 jooksul näitama, et nende koostööprogrammidest saavad kasu üksused, mis annavad liidu territooriumil lisaväärtust (nt aspektid, mis on seotud saadud tulemuste ja intellektuaalomandi õigustega, tehnoloogiliste uuendustega ja turuvõimaluste loomisega). Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2020/1639 artikli 7 lõikega 5 tuleks riiklikes rakenduskavades esitada asjakohasel juhul teave koostööprogrammidest kasu saavate asjaomaste üksuste kohta ja Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile avalduva seonduva mõju kohta.

| b) | Vastavalt direktiivile 2009/81/EÜ tõendavad osalevad liikmesriigid, et nende poolt aastatel 2021–2025 rakendatud hankestrateegiatel on Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile positiivne mõju. Selle näitamiseks võiks ära märkida kaitseinvesteeringute absoluutmahu ning liidus välja töötatud ja valmistatud lahenduste jaoks eraldatud suhtelise osa. Tööstusliku mõõtmega kaitsevõimealaste projektide osas tuleks riiklikes rakenduskavades eelkõige esitada teave võimearendusplaanis kokku lepitud võime- ja tehnoloogiavaldkondade ning hankestrateegia kohta. |
| --- | --- |

b)

Vastavalt direktiivile 2009/81/EÜ tõendavad osalevad liikmesriigid, et nende poolt aastatel 2021–2025 rakendatud hankestrateegiatel on Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile positiivne mõju. Selle näitamiseks võiks ära märkida kaitseinvesteeringute absoluutmahu ning liidus välja töötatud ja valmistatud lahenduste jaoks eraldatud suhtelise osa. Tööstusliku mõõtmega kaitsevõimealaste projektide osas tuleks riiklikes rakenduskavades eelkõige esitada teave võimearendusplaanis kokku lepitud võime- ja tehnoloogiavaldkondade ning hankestrateegia kohta.

III.   Edasised sammud

| 26. | Pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist vaatavad osalevad liikmesriigid oma riiklikud rakenduskavad läbi ja ajakohastavad neid vajaduse korral ning edastavad need PESCO sekretariaadile 10. märtsiks 2022 ning seejärel igal aastal samaks kuupäevaks, tehes seda kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 3 lõikega 2, pidades silmas kõnealuse otsuse artikli 6 lõikes 3 sätestatud hindamisprotsessi. Iga kahe aasta tagant tuleks riiklikele rakenduskavadele lisada kõrgetasemeline poliitiline avaldus, milles osalevad liikmesriigid võiksid kirjeldada peamisi saavutusi ning esitada konkreetsed riiklikud prioriteedid ja jagada oma kogemusi, mis nad on saanud kõigi siduvamate kohustuste kavandamisel ja nende täitmisesse panustamisel. Osalevate liikmesriikide ja kõrge esindaja vahelised korrapärased kõrgetasemelised poliitilised arutelud peaksid jätkuvalt hoogustama poliitilist tegevust. |
| --- | --- |

26.

Pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist vaatavad osalevad liikmesriigid oma riiklikud rakenduskavad läbi ja ajakohastavad neid vajaduse korral ning edastavad need PESCO sekretariaadile 10. märtsiks 2022 ning seejärel igal aastal samaks kuupäevaks, tehes seda kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 3 lõikega 2, pidades silmas kõnealuse otsuse artikli 6 lõikes 3 sätestatud hindamisprotsessi. Iga kahe aasta tagant tuleks riiklikele rakenduskavadele lisada kõrgetasemeline poliitiline avaldus, milles osalevad liikmesriigid võiksid kirjeldada peamisi saavutusi ning esitada konkreetsed riiklikud prioriteedid ja jagada oma kogemusi, mis nad on saanud kõigi siduvamate kohustuste kavandamisel ja nende täitmisesse panustamisel. Osalevate liikmesriikide ja kõrge esindaja vahelised korrapärased kõrgetasemelised poliitilised arutelud peaksid jätkuvalt hoogustama poliitilist tegevust.

| 27. | Pidades silmas PESCOt käsitlevat teatist, milles tuletatakse samuti meelde teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära, ning võttes arvesse strateegilise kompassi tulemusi, hindavad osalevad liikmesriigid hiljemalt 2025. aasta lõpuks läbiviidava strateegilise läbivaatamise raames kõigi PESCO alusel võetud kohustuste täitmist ning arutavad uusi kohustusi ja teevad nende kohta otsuseid, et alustada uut etappi Euroopa julgeoleku- ja kaitsealase integratsiooni saavutamisel. Vastavalt strateegilise läbivaatamise tulemustele peaks nõukogu võtma 2026. aasta alguses vastu kitsamate eesmärkide kolmanda kogumi, mida vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse, võttes arvesse otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punkti c. |
| --- | --- |

27.

Pidades silmas PESCOt käsitlevat teatist, milles tuletatakse samuti meelde teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära, ning võttes arvesse strateegilise kompassi tulemusi, hindavad osalevad liikmesriigid hiljemalt 2025. aasta lõpuks läbiviidava strateegilise läbivaatamise raames kõigi PESCO alusel võetud kohustuste täitmist ning arutavad uusi kohustusi ja teevad nende kohta otsuseid, et alustada uut etappi Euroopa julgeoleku- ja kaitsealase integratsiooni saavutamisel. Vastavalt strateegilise läbivaatamise tulemustele peaks nõukogu võtma 2026. aasta alguses vastu kitsamate eesmärkide kolmanda kogumi, mida vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse, võttes arvesse otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punkti c.

| 28. | Kõrge esindaja peaks käesolevat soovitust PESCO aastaaruandes arvesse võtma alates 2022. aastast, toetades sellega iga osaleva liikmesriigi siduvamate kohustuste täitmise hindamist. |
| --- | --- |

28.

Kõrge esindaja peaks käesolevat soovitust PESCO aastaaruandes arvesse võtma alates 2022. aastast, toetades sellega iga osaleva liikmesriigi siduvamate kohustuste täitmise hindamist.

| 29. | 15. oktoobri 2018. aasta soovitus tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

29.

15. oktoobri 2018. aasta soovitus tunnistatakse kehtetuks.

Brüssel, 16. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

1

(2)  ELT C 374, 16.10. 2018, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 5. novembri 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1639, millega kehtestatakse üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike (ELT L 371, 6.11.2020, lk 3).

3

(4)  Eeskätt I lisa – PESCO põhimõtted.

4

(5)  Nagu märgitakse nõukogu 17. juuni 2020. aasta järeldustes julgeoleku ja kaitse kohta „määratakse strateegilistes suunistes [strateegilises kompassis] ohuanalüüsile ja muule võimalikule temaatilisele sisendile tuginedes kindlaks poliitikasuunad ja konkreetsed eesmärgid“.

5

(6)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

6

(7)  Vastavalt Euroopa Kaitseagentuuri kaitseandmete mõistete loetelule (EDA201807105).

7

(8)  Praeguste NATO asjakohaste kaitsekulutuste suuniste kohaselt kohaldatakse määra 2 % SKPst üksnes nende osalevate liikmesriikide suhtes, kes on samuti NATO liikmed, ning see ei ole PESCO kokkulepitud eesmärk.

8

(9)  2007. aasta novembris kinnitas Euroopa Kaitseagentuuri ministrite tasandi juhtnõukogu neli ühist investeeringute sihttaset: varustuse hange (sh teadus- ja arendustegevus ning kaitseuuringud ja -tehnoloogia) – 20 % kogukaitsekulutustest; varustuse Euroopa ühishange – 35 % varustuse kogukulutustest; kaitseuuringud ja -tehnoloogia – 2 % kogukaitsekulutustest; kaitseuuringute ja -tehnoloogia Euroopa koostööprojektid – 20 % kaitseuuringute ja -tehnoloogia kogukulutustest.

9

(10)  Peaeesmärgi protsessi ja eelkõige vägede kataloogi eesmärk on saada täielik ülevaade ÜJKP missioonide ja operatsioonide jaoks potentsiaalselt kättesaadavatest vägedest ja nendega seotud võimetest, ilma et see piiraks ÜJKP missioone ja operatsioone teenindavaid vägede moodustamise protsesse või oleks nendega seotud.

10

(11)  Eeskätt I lisa – PESCO põhimõtted.

11

(12)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

13

---

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 464/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 464/10

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

16. november 2021,

milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel

(2021/C 464/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 46 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 10 Euroopa Liidu lepingu artikliga 42 loodud alalise struktureeritud koostöö kohta,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri, (1)

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis d sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega hinnatakse osalevate liikmesriikide poolt kokkulepitud kohustuste täitmiseks antud panust vastavalt kõnealuse otsuse artiklis 6 kirjeldatud mehhanismile. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis d sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega hinnatakse osalevate liikmesriikide poolt kokkulepitud kohustuste täitmiseks antud panust vastavalt kõnealuse otsuse artiklis 6 kirjeldatud mehhanismile.

| (2) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) esitatud alalise struktureeritud koostöö aastaaruande põhjal analüüsib nõukogu kord aastas, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt kõnealuse otsuse artiklis 3 osutatud siduvamaid kohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) esitatud alalise struktureeritud koostöö aastaaruande põhjal analüüsib nõukogu kord aastas, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt kõnealuse otsuse artiklis 3 osutatud siduvamaid kohustusi.

| (3) | Nõukogu 20. novembri 2020. aasta järelduste (milles käsitletakse PESCO 2020. aasta strateegilist läbivaatamist) 1. liites täpsustatakse, et kõrge esindaja esitab igal aastal juuliks PESCO rakendamise aastaaruande, et nõukogu saaks sama aasta novembriks vastu võtta oma soovituse, milles hinnatakse PESCO raames võetud kohustuste täitmiseks liikmesriikide poolt tehtud edusamme. Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse (alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta) (2) punktis 16 märgitakse, et Euroopa Liidu sõjaline komitee peaks andma poliitika- ja julgeolekukomiteele sõjalist nõu ning soovitusi, et võimaldada poliitika- ja julgeolekukomiteel valmistada ette nõukogu ülevaade selle kohta, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt siduvamaid kohustusi. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 20. novembri 2020. aasta järelduste (milles käsitletakse PESCO 2020. aasta strateegilist läbivaatamist) 1. liites täpsustatakse, et kõrge esindaja esitab igal aastal juuliks PESCO rakendamise aastaaruande, et nõukogu saaks sama aasta novembriks vastu võtta oma soovituse, milles hinnatakse PESCO raames võetud kohustuste täitmiseks liikmesriikide poolt tehtud edusamme. Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse (alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta) (2) punktis 16 märgitakse, et Euroopa Liidu sõjaline komitee peaks andma poliitika- ja julgeolekukomiteele sõjalist nõu ning soovitusi, et võimaldada poliitika- ja julgeolekukomiteel valmistada ette nõukogu ülevaade selle kohta, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt siduvamaid kohustusi.

| (4) | Nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse (mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid) (3) punktis 26 märgitakse, et kõrge esindaja peaks võtma seda soovitust arvesse PESCOt käsitlevas aastaaruandes, mis on abiks iga osaleva liikmesriigi poolt võetud siduvamate kohustuste täitmise hindamisel. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse (mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid) (3) punktis 26 märgitakse, et kõrge esindaja peaks võtma seda soovitust arvesse PESCOt käsitlevas aastaaruandes, mis on abiks iga osaleva liikmesriigi poolt võetud siduvamate kohustuste täitmise hindamisel.

| (5) | Kõrge esindaja esitas 7. juulil 2021 nõukogule oma aastaaruande PESCO rakendamise seisu kohta („aastaaruanne“), mis käsitleb muu hulgas seda, kuidas iga osalev liikmesriik on täitnud oma kohustusi kooskõlas oma ajakohastatud ja läbivaadatud riiklike rakenduskavadega. |
| --- | --- |

(5)

Kõrge esindaja esitas 7. juulil 2021 nõukogule oma aastaaruande PESCO rakendamise seisu kohta („aastaaruanne“), mis käsitleb muu hulgas seda, kuidas iga osalev liikmesriik on täitnud oma kohustusi kooskõlas oma ajakohastatud ja läbivaadatud riiklike rakenduskavadega.

| (6) | Sellele tuginedes peaks nõukogu seetõttu vastu võtma soovituse, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme PESCO raames võetud kohustuste täitmisel, |
| --- | --- |

(6)

Sellele tuginedes peaks nõukogu seetõttu vastu võtma soovituse, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme PESCO raames võetud kohustuste täitmisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   Eesmärk ja kohaldamisala

| 1. | Käesoleva soovituse eesmärk on hinnata osalevate liikmesriikide poolt PESCO raames võetud siduvamate kohustuste täitmiseks antud panuseid, tuginedes kõrge esindaja poolt 7. juulil 2021 esitatud aastaaruandele ja kooskõlas osalevate liikmesriikide poolt 2021. aastal esitatud riiklike rakenduskavadega. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva soovituse eesmärk on hinnata osalevate liikmesriikide poolt PESCO raames võetud siduvamate kohustuste täitmiseks antud panuseid, tuginedes kõrge esindaja poolt 7. juulil 2021 esitatud aastaaruandele ja kooskõlas osalevate liikmesriikide poolt 2021. aastal esitatud riiklike rakenduskavadega.

II.   Tulemused ja hindamine

| 2. | Aastaaruanne annab tugeva aluse, et hinnata PESCO rakendamise seisu, sealhulgas seda, kas iga osalev liikmesriik täidab oma kohustusi kooskõlas oma riikliku rakenduskavaga. |
| --- | --- |

2.

Aastaaruanne annab tugeva aluse, et hinnata PESCO rakendamise seisu, sealhulgas seda, kas iga osalev liikmesriik täidab oma kohustusi kooskõlas oma riikliku rakenduskavaga.

| 3. | Tegeledes Euroopa praeguste ja tulevaste julgeoleku- ja kaitsevajadustega, eelkõige nende praeguste ja tulevaste jõupingutustega täita oma siduvamaid kohustusi, aitavad osalevad liikmesriigid suurendada liidu suutlikkust tegutseda julgeoleku tagajana ja tema strateegilist sõltumatust ning tugevdada tema suutlikkust teha partneritega koostööd ja kaitsta oma kodanikke. |
| --- | --- |

3.

Tegeledes Euroopa praeguste ja tulevaste julgeoleku- ja kaitsevajadustega, eelkõige nende praeguste ja tulevaste jõupingutustega täita oma siduvamaid kohustusi, aitavad osalevad liikmesriigid suurendada liidu suutlikkust tegutseda julgeoleku tagajana ja tema strateegilist sõltumatust ning tugevdada tema suutlikkust teha partneritega koostööd ja kaitsta oma kodanikke.

| 4. | Tunnistades iga osaleva liikmesriigi vajadust parandada märkimisväärselt kõigi siduvamate kohustuste täitmist 2025. aastaks, toonitab nõukogu veelgi, et osalevad liikmesriigid:






  a) | suurendasid jätkuvalt oma kaitsekulusid esimese PESCO algetapi (2018–2020) jooksul ja teatasid plaanidest suurendada neid ajavahemikul 2021–2025 veelgi, olenemata COVID-19 kriisi põhjustatud majanduslangusest. Et tugevdada osalevate liikmesriikide võimeid ja seega muuta liit tegutsemissuutlikumaks, tuleb tulevikus säilitada praegune positiivne suundumus, sealhulgas suunates vahendeid kaitsevõime arendamise koostööprojektidesse, mille puhul on erilisi jõupingutusi vaja teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas, et saavutada teise PESCO algetapi jaoks seatud eesmärgid, ning suurendada Euroopa üldise kaitsevõime üldist sidusust; |
| --- | --- | --- |

4.

Tunnistades iga osaleva liikmesriigi vajadust parandada märkimisväärselt kõigi siduvamate kohustuste täitmist 2025. aastaks, toonitab nõukogu veelgi, et osalevad liikmesriigid:

a)

suurendasid jätkuvalt oma kaitsekulusid esimese PESCO algetapi (2018–2020) jooksul ja teatasid plaanidest suurendada neid ajavahemikul 2021–2025 veelgi, olenemata COVID-19 kriisi põhjustatud majanduslangusest. Et tugevdada osalevate liikmesriikide võimeid ja seega muuta liit tegutsemissuutlikumaks, tuleb tulevikus säilitada praegune positiivne suundumus, sealhulgas suunates vahendeid kaitsevõime arendamise koostööprojektidesse, mille puhul on erilisi jõupingutusi vaja teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas, et saavutada teise PESCO algetapi jaoks seatud eesmärgid, ning suurendada Euroopa üldise kaitsevõime üldist sidusust;

| b) | on teinud tagasihoidlikke edusamme liidu võimete plaanimise ja arenduse vahendite ja protsesside kasutamisel riiklikus kontekstis ning neid julgustatakse suurendama jõupingutusi, et kasutada neid vahendeid ja protsesse veelgi süstemaatilisemalt ja aktiivsemalt selleks, et saada võimealastest puudustest koos üle. Sellega seoses on kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise 2020. aasta soovituste täielik elluviimine kaitsekulude, kaitseplaneerimise ja kaitsealase koostöö osas ülioluline, et üheskoos valmistada ette uus kavandamisperiood, mis algab 2020. aastate keskel, et suurendada võimearenduse alast koostööd; |
| --- | --- |

b)

on teinud tagasihoidlikke edusamme liidu võimete plaanimise ja arenduse vahendite ja protsesside kasutamisel riiklikus kontekstis ning neid julgustatakse suurendama jõupingutusi, et kasutada neid vahendeid ja protsesse veelgi süstemaatilisemalt ja aktiivsemalt selleks, et saada võimealastest puudustest koos üle. Sellega seoses on kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise 2020. aasta soovituste täielik elluviimine kaitsekulude, kaitseplaneerimise ja kaitsealase koostöö osas ülioluline, et üheskoos valmistada ette uus kavandamisperiood, mis algab 2020. aastate keskel, et suurendada võimearenduse alast koostööd;

| c) | peaksid jätkama jõupingutusi liidu ühtse koguspektri väekogumi väljatöötamiseks 2025. aastaks kooskõlas PESCO teatisega, millega panustatakse liidu ambitsioonitaseme saavutamisse; |
| --- | --- |

c)

peaksid jätkama jõupingutusi liidu ühtse koguspektri väekogumi väljatöötamiseks 2025. aastaks kooskõlas PESCO teatisega, millega panustatakse liidu ambitsioonitaseme saavutamisse;

| d) | peaksid märkimisväärselt suurendama oma jõupingutusi, et täita operatiivseid kohustusi ning eelkõige kohustust nr 12, mida peetakse oluliseks, et suurendada liidu välistegevuse asjakohasust ja mõju, eelkõige seoses selle operatiivmõõtmega. Kohustuse nr 12 saavutamine tugevdab liidu suutlikkust tegutseda julgeoleku tagajana, võimalusel koos partneritega ja vajadusel üksinda. Olulised puudujäägid, mida on kajastatud suure mõjuga võimetealastes eesmärkides, mõjutavad jätkuvalt osalevate liikmesriikide vägede kättesaadavust, siirdavust ja koostegutsemisvõimet, mis on vajalik liidu ambitsioonitaseme saavutamiseks. Lisaks on osalevatel liikmesriikidel võimalik suurendada oma panuseid mitte ainult käimasolevatesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidesse ja operatsioonidesse, vaid ka ELi lahingugruppide nimekirja ja kiirreageerimise andmebaasi. Sellega seoses ning kooskõlas nõukogu 15. november 2021 soovitusega, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ja millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid ning tunnistatakse kehtetuks 15. oktoobri 2018. aasta soovitus, (4) peaksid osalevad liikmesriigid esialgseid mõõdetavaid eesmärke koos asjaomaste edunäitajatega täiendavalt arutama ja määratlema, et oma vahendite ja võimete piires panustada õiglaselt vastavasse ÜJKP missioonide ja operatsioonide vägede moodustamisse, ning suurendada nendevahelist läbipaistvust. Vastavalt ühtsete jõudude põhimõttele (5) peaksid osalevate liikmesriikide panused vägede kataloogi olema kooskõlas peaeesmärgi protsessi juhistega ja hõlmama kõiki siirmisvõimelisi ressursse (sealhulgas peakorterid ning missioonide ja operatsioonide toetuseks kasutuskõlblikud võimed); |
| --- | --- |

d)

peaksid märkimisväärselt suurendama oma jõupingutusi, et täita operatiivseid kohustusi ning eelkõige kohustust nr 12, mida peetakse oluliseks, et suurendada liidu välistegevuse asjakohasust ja mõju, eelkõige seoses selle operatiivmõõtmega. Kohustuse nr 12 saavutamine tugevdab liidu suutlikkust tegutseda julgeoleku tagajana, võimalusel koos partneritega ja vajadusel üksinda. Olulised puudujäägid, mida on kajastatud suure mõjuga võimetealastes eesmärkides, mõjutavad jätkuvalt osalevate liikmesriikide vägede kättesaadavust, siirdavust ja koostegutsemisvõimet, mis on vajalik liidu ambitsioonitaseme saavutamiseks. Lisaks on osalevatel liikmesriikidel võimalik suurendada oma panuseid mitte ainult käimasolevatesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidesse ja operatsioonidesse, vaid ka ELi lahingugruppide nimekirja ja kiirreageerimise andmebaasi. Sellega seoses ning kooskõlas nõukogu 15. november 2021 soovitusega, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ja millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid ning tunnistatakse kehtetuks 15. oktoobri 2018. aasta soovitus, (4) peaksid osalevad liikmesriigid esialgseid mõõdetavaid eesmärke koos asjaomaste edunäitajatega täiendavalt arutama ja määratlema, et oma vahendite ja võimete piires panustada õiglaselt vastavasse ÜJKP missioonide ja operatsioonide vägede moodustamisse, ning suurendada nendevahelist läbipaistvust. Vastavalt ühtsete jõudude põhimõttele (5) peaksid osalevate liikmesriikide panused vägede kataloogi olema kooskõlas peaeesmärgi protsessi juhistega ja hõlmama kõiki siirmisvõimelisi ressursse (sealhulgas peakorterid ning missioonide ja operatsioonide toetuseks kasutuskõlblikud võimed);

| e) | on näidanud üles edusamme oma kohustuste täitmisel, et aidata kõrvaldada võimetealaseid puudujääke, mis on kindlaks tehtud võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, muu hulgas suure mõjuga võimealaste eesmärkide rakendamise hindamisel, kuid enamik ei esita jätkuvalt andmeid selle kohta, kuidas ja kas kaaluvad nad prioriteedina Euroopa koostööpõhist lähenemisviisi, et kõrvaldada riiklikud võimetealased lõhed. Samamoodi pole osalevad liikmesriigid endiselt ühel nõul, kuidas nende kaitsevõime arendamise projektid suurendavad Euroopa strateegilist sõltumatust ja tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi. Jõupingutused, mis on tehtud iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise 2020. aasta soovituste elluviimiseks ning kindlaksmääratud koostöövõimaluste arendamiseks, eelkõige selleks, et töötada välja rakendamise tegevuskavad kuues sihtvaldkonnas, peaksid aitama ühisele arvamusele jõuda; Nõukogu tuletas meelde, et sidusus ühelt poolt võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ning teiselt poolt vastavate NATO protsesside, näiteks NATO kaitseplaneerimise protsessi tulemuste vahel on olnud ja saab jätkuvalt olema tagatud seal, kus nõuded kattuvad, tunnistades samal ajal mõlema organisatsiooni erinevat iseloomu ja nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust; |
| --- | --- |

e)

on näidanud üles edusamme oma kohustuste täitmisel, et aidata kõrvaldada võimetealaseid puudujääke, mis on kindlaks tehtud võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, muu hulgas suure mõjuga võimealaste eesmärkide rakendamise hindamisel, kuid enamik ei esita jätkuvalt andmeid selle kohta, kuidas ja kas kaaluvad nad prioriteedina Euroopa koostööpõhist lähenemisviisi, et kõrvaldada riiklikud võimetealased lõhed. Samamoodi pole osalevad liikmesriigid endiselt ühel nõul, kuidas nende kaitsevõime arendamise projektid suurendavad Euroopa strateegilist sõltumatust ja tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi. Jõupingutused, mis on tehtud iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise 2020. aasta soovituste elluviimiseks ning kindlaksmääratud koostöövõimaluste arendamiseks, eelkõige selleks, et töötada välja rakendamise tegevuskavad kuues sihtvaldkonnas, peaksid aitama ühisele arvamusele jõuda; Nõukogu tuletas meelde, et sidusus ühelt poolt võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ning teiselt poolt vastavate NATO protsesside, näiteks NATO kaitseplaneerimise protsessi tulemuste vahel on olnud ja saab jätkuvalt olema tagatud seal, kus nõuded kattuvad, tunnistades samal ajal mõlema organisatsiooni erinevat iseloomu ja nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust;

| f) | peavad endiselt veelgi parandama teabe esitamist siduvamate kohustuste kohta ning oma tööstuspoliitika ja hankestrateegiatega seotud asjakohastest täpsematest eesmärkidest. Nad peaksid suurendama jõupingutusi, et minna praegusest kohustuste täitmise tasemest kaugemale, esitades kavades selge teabe selle kohta, et nende tööstuspoliitikast ja hankestrateegiatest tulenevad projektid aitavad muuta Euroopa kaitsetööstust konkurentsivõimelisemaks ja neil on positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, muu hulgas edendades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalemist kogu liidus. |
| --- | --- |

f)

peavad endiselt veelgi parandama teabe esitamist siduvamate kohustuste kohta ning oma tööstuspoliitika ja hankestrateegiatega seotud asjakohastest täpsematest eesmärkidest. Nad peaksid suurendama jõupingutusi, et minna praegusest kohustuste täitmise tasemest kaugemale, esitades kavades selge teabe selle kohta, et nende tööstuspoliitikast ja hankestrateegiatest tulenevad projektid aitavad muuta Euroopa kaitsetööstust konkurentsivõimelisemaks ja neil on positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, muu hulgas edendades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalemist kogu liidus.

| 5. | Seoses individuaalsete riiklike rakenduskavadega julgustatakse iga osalevat liikmesriiki võtma PESCO edasisel rakendamisel arvesse aastaaruandes esitatud järeldusi ja soovitusi ning vaatama vastavalt läbi oma panuse siduvamate kohustuste täitmiseks teises PESCO algetapis. |
| --- | --- |

5.

Seoses individuaalsete riiklike rakenduskavadega julgustatakse iga osalevat liikmesriiki võtma PESCO edasisel rakendamisel arvesse aastaaruandes esitatud järeldusi ja soovitusi ning vaatama vastavalt läbi oma panuse siduvamate kohustuste täitmiseks teises PESCO algetapis.

III.   Riiklikud rakenduskavad

| 6. | Üldiselt on osalevad liikmesriigid parandanud 2020. aasta lõpuga võrreldes iga-aastaste riiklike rakenduskavade ajakohastamise käigus esitatava teabe kvaliteeti. Hoolimata sellest positiivsest suundumusest on soovitatav, et osalevad liikmesriigid esitaksid kõigi kohustuste valdkondade kohta rohkem põhjendatud viiteid ja sisukamaid avaldusi, pöörates erilist tähelepanu sihtotstarbeliste tulevikku suunatud kavade väljatöötamisele selle kohta, kuidas neil on kavas aidata kaasa siduvamate kohustuste ja kitsamate eesmärkide täitmisele, sealhulgas kasutades ära 2020. aasta kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järeldusi ja soovitusi. Selline tulevikuperspektiiv võimaldab osalevatel liikmesriikidel paremini koordineerida oma jõupingutusi ja otsida koostöövõimalusi. |
| --- | --- |

6.

Üldiselt on osalevad liikmesriigid parandanud 2020. aasta lõpuga võrreldes iga-aastaste riiklike rakenduskavade ajakohastamise käigus esitatava teabe kvaliteeti. Hoolimata sellest positiivsest suundumusest on soovitatav, et osalevad liikmesriigid esitaksid kõigi kohustuste valdkondade kohta rohkem põhjendatud viiteid ja sisukamaid avaldusi, pöörates erilist tähelepanu sihtotstarbeliste tulevikku suunatud kavade väljatöötamisele selle kohta, kuidas neil on kavas aidata kaasa siduvamate kohustuste ja kitsamate eesmärkide täitmisele, sealhulgas kasutades ära 2020. aasta kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järeldusi ja soovitusi. Selline tulevikuperspektiiv võimaldab osalevatel liikmesriikidel paremini koordineerida oma jõupingutusi ja otsida koostöövõimalusi.

| 7. | Osalevaid liikmesriike innustatakse jätkama koostööd PESCO sekretariaadiga kahepoolsete dialoogide kaudu, mille eesmärk on saavutada, säilitada või veelgi parandada siduvamate kohustuste täitmise positiivset kurssi. PESCO sekretariaat esitab läbivaadatud riiklikku rakenduskava toetava teabedokumendi, mis põhineb eelseisvatel uutel kitsamatel eesmärkidel alalise struktureeritud koostöö teiseks algetapiks ning mis võib osalevate liikmesriikide jaoks sisaldada kokkulepitud sihttasemete saavutamise ajakava. |
| --- | --- |

7.

Osalevaid liikmesriike innustatakse jätkama koostööd PESCO sekretariaadiga kahepoolsete dialoogide kaudu, mille eesmärk on saavutada, säilitada või veelgi parandada siduvamate kohustuste täitmise positiivset kurssi. PESCO sekretariaat esitab läbivaadatud riiklikku rakenduskava toetava teabedokumendi, mis põhineb eelseisvatel uutel kitsamatel eesmärkidel alalise struktureeritud koostöö teiseks algetapiks ning mis võib osalevate liikmesriikide jaoks sisaldada kokkulepitud sihttasemete saavutamise ajakava.

| 8. | Osalevaid liikmesriike innustatakse kasutama Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) poolt PESCO jaoks välja töötatud digitaalset platvormi nende riiklike rakenduskavade esitamiseks, mis võimaldavad juurdepääsu nende poolt juba esitatud andmetele, näiteks PESCO, kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja muude asjakohaste liidu kaitsealgatuste raames, ning leevendab seeläbi osalevate liikmesriikide halduskoormust. |
| --- | --- |

8.

Osalevaid liikmesriike innustatakse kasutama Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) poolt PESCO jaoks välja töötatud digitaalset platvormi nende riiklike rakenduskavade esitamiseks, mis võimaldavad juurdepääsu nende poolt juba esitatud andmetele, näiteks PESCO, kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja muude asjakohaste liidu kaitsealgatuste raames, ning leevendab seeläbi osalevate liikmesriikide halduskoormust.

| 9. | Osalevaid liikmesriike innustatakse suurendama jõupingutusi, et minna praegusest kaitsesektori tööstusliku mõõtmega seotud kohustuste täitmise tasemest kaugemale, esitades kavades selged näitajad selle kohta, et nende tööstuspoliitikast ja hankestrateegiatest tulenevad projektid aitavad muuta Euroopa kaitsetööstust konkurentsivõimelisemaks ja avaldavad positiivset mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile. |
| --- | --- |

9.

Osalevaid liikmesriike innustatakse suurendama jõupingutusi, et minna praegusest kaitsesektori tööstusliku mõõtmega seotud kohustuste täitmise tasemest kaugemale, esitades kavades selged näitajad selle kohta, et nende tööstuspoliitikast ja hankestrateegiatest tulenevad projektid aitavad muuta Euroopa kaitsetööstust konkurentsivõimelisemaks ja avaldavad positiivset mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile.

| 10. | Osalevatel liikmesriikidel soovitatakse tungivalt suurendada oma vahendite ja võimete piires oma panust PESCO operatiivaspektidesse, samal ajal kui tehakse kindlaks puudujäägid nii, et pööratakse erilist tähelepanu strateegiliselt siiratavate jõudude kättesaadavusele liidu ambitsioonitaseme saavutamiseks, ÜJKP missioonide ja operatsioonide vajaduste märgukirjadele, kiirreageerimise andmebaasidele ja ELi lahingugruppide nimekirjale. |
| --- | --- |

10.

Osalevatel liikmesriikidel soovitatakse tungivalt suurendada oma vahendite ja võimete piires oma panust PESCO operatiivaspektidesse, samal ajal kui tehakse kindlaks puudujäägid nii, et pööratakse erilist tähelepanu strateegiliselt siiratavate jõudude kättesaadavusele liidu ambitsioonitaseme saavutamiseks, ÜJKP missioonide ja operatsioonide vajaduste märgukirjadele, kiirreageerimise andmebaasidele ja ELi lahingugruppide nimekirjale.

| 11. | Kuna PESCO siduvamate kohustuste edukaks täitmiseks on vaja kõigi osalevate liikmesriikide ühiseid ja individuaalseid jõupingutusi ning seda eesmärgiga tagada vajalik poliitiline hoog, peaksid osalevad liikmesriigid 2022. aastal, nagu ka kõigil järgnevatel aastatel, lisama oma riiklikule rakenduskavale kõrgetasemelise poliitilise avalduse ning kirjeldama pealmisi saavutusi, esitades konkreetsed riiklikud prioriteedid (eelkõige toetada ELi võimearenduse prioriteetide rakendamist ning kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järeldusi ja soovitusi) ning panused siduvamate kohustuste täitmisse. |
| --- | --- |

11.

Kuna PESCO siduvamate kohustuste edukaks täitmiseks on vaja kõigi osalevate liikmesriikide ühiseid ja individuaalseid jõupingutusi ning seda eesmärgiga tagada vajalik poliitiline hoog, peaksid osalevad liikmesriigid 2022. aastal, nagu ka kõigil järgnevatel aastatel, lisama oma riiklikule rakenduskavale kõrgetasemelise poliitilise avalduse ning kirjeldama pealmisi saavutusi, esitades konkreetsed riiklikud prioriteedid (eelkõige toetada ELi võimearenduse prioriteetide rakendamist ning kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järeldusi ja soovitusi) ning panused siduvamate kohustuste täitmisse.

IV.   PESCO projektid

| 12. | 46 PESCO projekti aitavad kaasa 20 siduvama kohustuse täitmisele. 32 neist projektidest võib seostada koostöövõimalustega, sealhulgas iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames kindlaks määratud sihtvaldkondadega. Lisaks tegelevad 24 neist otseselt suure mõjuga võimetealaste eesmärkidega, mis leevendavad ÜJKP missioonide ja operatsioonide kriitilisi puudujääke, samas kui 18 neist teevad seda kaudselt. |
| --- | --- |

12.

46 PESCO projekti aitavad kaasa 20 siduvama kohustuse täitmisele. 32 neist projektidest võib seostada koostöövõimalustega, sealhulgas iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames kindlaks määratud sihtvaldkondadega. Lisaks tegelevad 24 neist otseselt suure mõjuga võimetealaste eesmärkidega, mis leevendavad ÜJKP missioonide ja operatsioonide kriitilisi puudujääke, samas kui 18 neist teevad seda kaudselt.

| 13. | Kuigi suur hulk PESCO projektidest peaks PESCO 2020. aasta strateegilist läbivaatamist käsitlevate nõukogu 20. novembri 2020. aasta järelduste kohaselt andma konkreetseid tulemusi 2025. aasta lõpuks, viitab nõukogule 2. juunil 2021 esitatud PESCO projektide eduaruanne sellele, et mõni projekt ei pruugi oodatud tulemusi selleks ajaks saavutada. Kõigi käimasolevate PESCO projektide edukas rakendamine ning käegakatsutavate tulemuste ja nõutavate võimete õigeaegne saavutamine määrab kindlaks PESCO nähtavuse ja usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

13.

Kuigi suur hulk PESCO projektidest peaks PESCO 2020. aasta strateegilist läbivaatamist käsitlevate nõukogu 20. novembri 2020. aasta järelduste kohaselt andma konkreetseid tulemusi 2025. aasta lõpuks, viitab nõukogule 2. juunil 2021 esitatud PESCO projektide eduaruanne sellele, et mõni projekt ei pruugi oodatud tulemusi selleks ajaks saavutada. Kõigi käimasolevate PESCO projektide edukas rakendamine ning käegakatsutavate tulemuste ja nõutavate võimete õigeaegne saavutamine määrab kindlaks PESCO nähtavuse ja usaldusväärsuse.

| 14. | Seetõttu rõhutab nõukogu, et osalevad liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi, et saavutada kavandatud käegakatsutavaid tulemusi, eelkõige nende esimese ja teise etapi projektide puhul, mis on veel idee tasandil, ning nende projektide puhul, mis seisavad silmitsi tõsiste piirangutega, mis tulenevad eesmärkide, kohaldamisala ja tulemuste täpsustamisest. See näitab, et nende projektide mõju ja tõhususe suurendamiseks, ressursside säästmiseks, koostoime suurendamiseks ja tarbetu dubleerimise vältimiseks on vaja hoolikalt kontrollida, kuidas neid projekte tuleks edasi arendada või kas peaks mõne neist koondama või ühendama. Kui projektiosalised teevad kindlaks, et projektid ei anna loodetud tulemusi, tuleks selliseid projekte kas muuta või need lõpetada, et tagada kõikide PESCO projektide asjakohasus, tõhusus ja usaldusväärsus. |
| --- | --- |

14.

Seetõttu rõhutab nõukogu, et osalevad liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi, et saavutada kavandatud käegakatsutavaid tulemusi, eelkõige nende esimese ja teise etapi projektide puhul, mis on veel idee tasandil, ning nende projektide puhul, mis seisavad silmitsi tõsiste piirangutega, mis tulenevad eesmärkide, kohaldamisala ja tulemuste täpsustamisest. See näitab, et nende projektide mõju ja tõhususe suurendamiseks, ressursside säästmiseks, koostoime suurendamiseks ja tarbetu dubleerimise vältimiseks on vaja hoolikalt kontrollida, kuidas neid projekte tuleks edasi arendada või kas peaks mõne neist koondama või ühendama. Kui projektiosalised teevad kindlaks, et projektid ei anna loodetud tulemusi, tuleks selliseid projekte kas muuta või need lõpetada, et tagada kõikide PESCO projektide asjakohasus, tõhusus ja usaldusväärsus.

| 15. | Nõukogu soovitab, et projekti koordinaatorid teavitaksid PESCO sekretariaati ja teisi osalevaid liikmesriike sagedamini oma PESCO projektide olukorrast, et suurendada läbipaistvust ja PESCO sekretariaadi suutlikkust etendada tugevamat rolli osalevate liikmesriikide nõustamisel. Sellega seoses tuleks PESCO sekretariaadi ressursse veelgi suurendada. |
| --- | --- |

15.

Nõukogu soovitab, et projekti koordinaatorid teavitaksid PESCO sekretariaati ja teisi osalevaid liikmesriike sagedamini oma PESCO projektide olukorrast, et suurendada läbipaistvust ja PESCO sekretariaadi suutlikkust etendada tugevamat rolli osalevate liikmesriikide nõustamisel. Sellega seoses tuleks PESCO sekretariaadi ressursse veelgi suurendada.

| 16. | Nõukogu kutsub osalevaid liikmesriike üles kaaluma esmajärjekorras Euroopa koostööl põhinevat lähenemisviisi, et kõrvaldada võimetealased puudujäägid ja kasutada parimal viisil ära EDA kui ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumit kooskõlas PESCO raames kokku lepitud kohustusega, sealhulgas EDA abi PESCO projektiettepanekute tähtaegumisel ja võimalikku toetust PESCO projektide rakendamisele. |
| --- | --- |

16.

Nõukogu kutsub osalevaid liikmesriike üles kaaluma esmajärjekorras Euroopa koostööl põhinevat lähenemisviisi, et kõrvaldada võimetealased puudujäägid ja kasutada parimal viisil ära EDA kui ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumit kooskõlas PESCO raames kokku lepitud kohustusega, sealhulgas EDA abi PESCO projektiettepanekute tähtaegumisel ja võimalikku toetust PESCO projektide rakendamisele.

| 17. | Osalevad liikmesriigid võiksid kutsuda PESCO sekretariaati üles soovitama ideid võimalike uute PESCO projektide kohta, mida osalevad liikmesriigid ei ole PESCO raames seni kasutusele võtnud, võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järeldusi ja soovitusi ning võimearendusplaanist tulenevaid ELi võimearenduse prioriteete, sealhulgas suure mõjuga võimealased eesmärgid. |
| --- | --- |

17.

Osalevad liikmesriigid võiksid kutsuda PESCO sekretariaati üles soovitama ideid võimalike uute PESCO projektide kohta, mida osalevad liikmesriigid ei ole PESCO raames seni kasutusele võtnud, võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järeldusi ja soovitusi ning võimearendusplaanist tulenevaid ELi võimearenduse prioriteete, sealhulgas suure mõjuga võimealased eesmärgid.

| 18. | Pidades silmas PESCO tulevaste projektiettepanekute kindlaksmääramist ja koostamist, kutsub nõukogu osalevaid liikmesriike üles tugevdama liidu planeerimis- ja võimearenduse vahendite ning kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järelduste ja soovituste kasutamist projektiettepanekute täpsustamiseks, eelkõige seoses sihtvaldkondadega ja kindlaksmääratud koostöövõimalustega, sealhulgas operatiivvaldkonnas. Nõukogu julgustab osalevaid liikmesriike jätkama PESCO projektiettepanekute esitamist, ning eriti neid, mille suurem operatiivne fookus ja lühiajaline mõju põhinevad juba olemasolevatel võimetel, nagu ka neid, mis aitavad täita võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamisega kindlaks tehtud strateegilisi võimetealaseid lünki ja vajadusi. |
| --- | --- |

18.

Pidades silmas PESCO tulevaste projektiettepanekute kindlaksmääramist ja koostamist, kutsub nõukogu osalevaid liikmesriike üles tugevdama liidu planeerimis- ja võimearenduse vahendite ning kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järelduste ja soovituste kasutamist projektiettepanekute täpsustamiseks, eelkõige seoses sihtvaldkondadega ja kindlaksmääratud koostöövõimalustega, sealhulgas operatiivvaldkonnas. Nõukogu julgustab osalevaid liikmesriike jätkama PESCO projektiettepanekute esitamist, ning eriti neid, mille suurem operatiivne fookus ja lühiajaline mõju põhinevad juba olemasolevatel võimetel, nagu ka neid, mis aitavad täita võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamisega kindlaks tehtud strateegilisi võimetealaseid lünki ja vajadusi.

V.   Edasised sammud

| 19. | Nõukogu soovitus, milles määratakse kindlaks iga siduvama kohustuse kitsamad eesmärgid teiseks PESCO algetapiks (2021–2025), tuleks vastu võtta võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

19.

Nõukogu soovitus, milles määratakse kindlaks iga siduvama kohustuse kitsamad eesmärgid teiseks PESCO algetapiks (2021–2025), tuleks vastu võtta võimalikult kiiresti.

| 20. | Kõnealuse soovituse heakskiitmise järel esitab PESCO sekretariaat läbivaadatud riiklikku rakenduskava toetava teabedokumendi, mis põhineb uutel kitsamatel eesmärkidel teiseks PESCO algetapiks ning mis võib osalevate liikmesriikide jaoks sisaldada kokkulepitud sihttasemete saavutamise ajakava. |
| --- | --- |

20.

Kõnealuse soovituse heakskiitmise järel esitab PESCO sekretariaat läbivaadatud riiklikku rakenduskava toetava teabedokumendi, mis põhineb uutel kitsamatel eesmärkidel teiseks PESCO algetapiks ning mis võib osalevate liikmesriikide jaoks sisaldada kokkulepitud sihttasemete saavutamise ajakava.

| 21. | Osalevaid liikmesriike kutsutakse üles vaatama läbi oma riiklikud rakenduskavad, et neid vajaduse korral ajakohastada, ning esitama oma ajakohastatud riiklikud arenduskavad PESCO sekretariaadile (sealhulgas kasutades EDA digitaalplatvormi) 10. märtsiks 2022. Järgmisele riiklike rakenduskavade ajakohastamisele tuleks lisada kõrgetasemeline poliitiline avaldus, milles osalevad liikmesriigid peaksid kirjeldama oma peamisi saavutusi ning esitama konkreetsed riiklikud prioriteedid ja panused. |
| --- | --- |

21.

Osalevaid liikmesriike kutsutakse üles vaatama läbi oma riiklikud rakenduskavad, et neid vajaduse korral ajakohastada, ning esitama oma ajakohastatud riiklikud arenduskavad PESCO sekretariaadile (sealhulgas kasutades EDA digitaalplatvormi) 10. märtsiks 2022. Järgmisele riiklike rakenduskavade ajakohastamisele tuleks lisada kõrgetasemeline poliitiline avaldus, milles osalevad liikmesriigid peaksid kirjeldama oma peamisi saavutusi ning esitama konkreetsed riiklikud prioriteedid ja panused.

| 22. | Nõukogu tuletas meelde, et kooskõlas PESCO 2020. aasta strateegilise läbivaatamisega peaksid PESCO sekretariaat ning samuti osalevad liikmesriigid jätkama tööd stiimulitega, et parandada kohustuste täitmist, eelkõige juhul, kui kõrge esindaja hinnangul ja nõukogu toonitamisel ei ole edusammud piisavad, eelkõige oleks tegemist operatiivsete kohustuste ja Euroopa koostööpõhise lähenemisviisiga seotud kohustustega. Osalevate liikmesriikide ja kõrge esindaja vahelised korrapärased kõrgetasemelised poliitilised arutelud peaksid jätkuvalt hoogustama poliitilist tegevust ja suurendama poliitilist vastutust. |
| --- | --- |

22.

Nõukogu tuletas meelde, et kooskõlas PESCO 2020. aasta strateegilise läbivaatamisega peaksid PESCO sekretariaat ning samuti osalevad liikmesriigid jätkama tööd stiimulitega, et parandada kohustuste täitmist, eelkõige juhul, kui kõrge esindaja hinnangul ja nõukogu toonitamisel ei ole edusammud piisavad, eelkõige oleks tegemist operatiivsete kohustuste ja Euroopa koostööpõhise lähenemisviisiga seotud kohustustega. Osalevate liikmesriikide ja kõrge esindaja vahelised korrapärased kõrgetasemelised poliitilised arutelud peaksid jätkuvalt hoogustama poliitilist tegevust ja suurendama poliitilist vastutust.

| 23. | Osalevaid liikmesriike innustatakse jätkama koostööd PESCO sekretariaadiga kahepoolsete dialoogide kaudu, mille eesmärk on saavutada, säilitada või veelgi parandada siduvamate kohustuste täitmise positiivset kurssi. PESCO sekretariaat esitab sellekohased soovitused igale osalevale liikmesriigile, mida arutatakse nende dialoogide käigus. Sellega seoses tuleks PESCO sekretariaati veelgi tõhustada. |
| --- | --- |

23.

Osalevaid liikmesriike innustatakse jätkama koostööd PESCO sekretariaadiga kahepoolsete dialoogide kaudu, mille eesmärk on saavutada, säilitada või veelgi parandada siduvamate kohustuste täitmise positiivset kurssi. PESCO sekretariaat esitab sellekohased soovitused igale osalevale liikmesriigile, mida arutatakse nende dialoogide käigus. Sellega seoses tuleks PESCO sekretariaati veelgi tõhustada.

| 24. | Nõukogu tuletab meelde, et strateegilise kompassi tulemust arvesse võttes hindavad osalevad liikmesriigid – enne teise PESCO algetapi lõppu 2025. aastal tehtava PESCO strateegilise läbivaatamise kontekstis ja vastavalt PESCO teatisele, milles tuletatakse samuti meelde teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära – kõigi PESCO alusel võetud kohustuste täitmist ning arutavad ja otsustavad uute kohustuste üle, et alustada uut etappi Euroopa julgeoleku- ja kaitsealase integratsiooni saavutamisel. |
| --- | --- |

24.

Nõukogu tuletab meelde, et strateegilise kompassi tulemust arvesse võttes hindavad osalevad liikmesriigid – enne teise PESCO algetapi lõppu 2025. aastal tehtava PESCO strateegilise läbivaatamise kontekstis ja vastavalt PESCO teatisele, milles tuletatakse samuti meelde teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära – kõigi PESCO alusel võetud kohustuste täitmist ning arutavad ja otsustavad uute kohustuste üle, et alustada uut etappi Euroopa julgeoleku- ja kaitsealase integratsiooni saavutamisel.

Brüssel, 16. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

1

(2)  ELT C 88, 8.3.2018, lk 1.

2

(3)  ELT C 374, 16.10.2018, lk 1.

3

(4)  ELT C 463, 16.11.2021, lk 1.

4

(5)  Osalevad liikmesriigid võivad kasutada neid jõude ELi raamistikus, riigisisesteks vajadusteks ning samuti erinevates kontekstides nagu näiteks ÜRO ja NATO raames.

5

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 464/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 464/15

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 464/03)

4. novembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10460 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10460 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 464/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 464/16

---

Euro vahetuskurss (1)

16. november 2021

(2021/C 464/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1368 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,89 |
| DKK | Taani kroon | 7,4367 |
| GBP | Inglise nael | 0,84533 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,0293 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0528 |
| ISK | Islandi kroon | 150,40 |
| NOK | Norra kroon | 9,8863 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,227 |
| HUF | Ungari forint | 366,35 |
| PLN | Poola zlott | 4,6545 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9493 |
| TRY | Türgi liir | 11,6020 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5490 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4248 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,8544 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6186 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5393 |
| KRW | Korea vonn | 1 343,00 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,3177 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2627 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5099 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 182,27 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7359 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,225 |
| RUB | Vene rubla | 83,1933 |
| THB | Tai baat | 37,153 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,1838 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,4423 |
| INR | India ruupia | 84,5404 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1368

JPY

Jaapani jeen

129,89

DKK

Taani kroon

7,4367

GBP

Inglise nael

0,84533

SEK

Rootsi kroon

10,0293

CHF

Šveitsi frank

1,0528

ISK

Islandi kroon

150,40

NOK

Norra kroon

9,8863

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,227

HUF

Ungari forint

366,35

PLN

Poola zlott

4,6545

RON

Rumeenia leu

4,9493

TRY

Türgi liir

11,6020

AUD

Austraalia dollar

1,5490

CAD

Kanada dollar

1,4248

HKD

Hongkongi dollar

8,8544

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6186

SGD

Singapuri dollar

1,5393

KRW

Korea vonn

1 343,00

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,3177

CNY

Hiina jüaan

7,2627

HRK

Horvaatia kuna

7,5099

IDR

Indoneesia ruupia

16 182,27

MYR

Malaisia ringit

4,7359

PHP

Filipiini peeso

57,225

RUB

Vene rubla

83,1933

THB

Tai baat

37,153

BRL

Brasiilia reaal

6,1838

MXN

Mehhiko peeso

23,4423

INR

India ruupia

84,5404

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 464/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 464/17

---

Konkursikutse 2022 – EAC/A10/2021

Euroopa solidaarsuskorpus

(2021/C 464/05)

1.   Sissejuhatus ja eesmärgid

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrusel (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm, ning Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta tööprogrammil (C(2021)7860). Euroopa solidaarsuskorpuse programm hõlmab ajavahemikku 2021–2027. Euroopa solidaarsuskorpuse programmi üld- ja erieesmärgid on sätestatud nimetatud määruse artiklis 3.

2.   Meetmed

Konkursikutsega on hõlmatud Euroopa solidaarsuskorpuse programmi järgmised meetmed.

| — | Vabatahtliku tegevuse projektid |
| --- | --- |

—

Vabatahtliku tegevuse projektid

| — | Vabatahtlike rühmad esmatähtsates valdkondades |
| --- | --- |

—

Vabatahtlike rühmad esmatähtsates valdkondades

| — | Solidaarsusprojektid |
| --- | --- |

—

Solidaarsusprojektid

| — | Vabatahtliku solidaartegevuse kvaliteedimärgis |
| --- | --- |

—

Vabatahtliku solidaartegevuse kvaliteedimärgis

| — | Vabatahtliku humanitaarabialase tegevuse kvaliteedimärgis |
| --- | --- |

—

Vabatahtliku humanitaarabialase tegevuse kvaliteedimärgis

| — | Vabatahtlik tegevus Euroopa vabatahtlikus humanitaarabikorpuses |
| --- | --- |

—

Vabatahtlik tegevus Euroopa vabatahtlikus humanitaarabikorpuses

3.   Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid

Euroopa solidaarsuskorpuse vahenditest saadavat rahastamist võivad taotleda kõik avaliku või erasektori kohaliku, piirkondliku, riigi või rahvusvahelise tasandi üksused, olenemata sellest, kas nad on kasumit teenivad või mittetulunduslikud üksused. Lisaks sellele võivad solidaarsusprojektide rahastamist taotleda Euroopa solidaarsuskorpuse portaalis registreeritud noorte rühmad.

Kõigis Euroopa solidaarsuskorpuse meetmetes võivad täiel määral osaleda järgmised riigid (1):

| — | Euroopa Liidu 27 liikmesriiki ning ülemeremaad ja -territooriumid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 27 liikmesriiki ning ülemeremaad ja -territooriumid;

| — | programmiga liitunud kolmandad riigid:






  — | EFTA/EMP riigid: Island ja Liechtenstein; |
| --- | --- | --- |

—

programmiga liitunud kolmandad riigid:

—

EFTA/EMP riigid: Island ja Liechtenstein;

| — | Euroopa Liidu kandidaatriigid (2): Türgi Vabariik, Põhja-Makedoonia Vabariik. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kandidaatriigid (2): Türgi Vabariik, Põhja-Makedoonia Vabariik.

Teatavad meetmed on avatud ka programmivälistes kolmandates riikides seaduslikult asutatud üksustele.

Osalemise üksikasjalikud tingimused on esitatud Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta juhendis.

4.   Eelarve ja projektide kestus

Konkursikutsega seotud kogueelarve on hinnanguliselt 138 800 000 eurot.

Konkursikutsega seotud kogueelarve ja selle jaotus on soovituslikud, sõltuvad Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta tööprogrammi vastuvõtmisest ning neid saab muuta juhul, kui muudetakse Euroopa solidaarsuskorpuse aasta tööprogrammi. Võimalikel taotlejatel palutakse konkursikutsega hõlmatud iga meetme eelarve osas regulaarselt tutvuda Euroopa solidaarsuskorpuse aasta tööprogrammide ja nende muudatustega, mis avaldatakse järgmisel veebisaidil: https://europa.eu/youth/solidarity/organisations/reference-documents-resources

Eraldatav toetus ja projektide kestus sõltub projekti liigist ja rahastamiskõlblike taotlejate liigist.

5.   Taotluste esitamise tähtajad

Alljärgnevad taotluste esitamise tähtajad lõpevad kell 12.00 Brüsseli aja järgi.

| Vabatahtliku tegevuse projektid | 23. veebruar 2022 |
| --- | --- |
| (valikuline lisavoor)
  4. oktoober 2022 |
| Solidaarsusprojektid | 23. veebruar 2022 |
| (valikuline lisavoor)
  4. mai 2022 |
| 4. oktoober 2022 |

Vabatahtliku tegevuse projektid

23. veebruar 2022

(valikuline lisavoor)

4. oktoober 2022

Solidaarsusprojektid

23. veebruar 2022

(valikuline lisavoor)

4. mai 2022

4. oktoober 2022

Alljärgnevad taotluste esitamise tähtajad lõpevad kell 17.00 Brüsseli aja järgi.

| Vabatahtlike rühmad esmatähtsates valdkondades | 6. aprill 2022 |
| --- | --- |
| Vabatahtlik tegevus humanitaarabikorpuses | 3. mai 2022 |

Vabatahtlike rühmad esmatähtsates valdkondades

6. aprill 2022

Vabatahtlik tegevus humanitaarabikorpuses

3. mai 2022

Kvaliteedimärgiste saamise taotlusi saab esitada pidevalt.

Taotluste esitamise üksikasjalik kirjeldus on esitatud Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta juhendis.

6.   Täielik teave

Konkursikutse üksikasjalikud tingimused, sealhulgas prioriteedid, on esitatud Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta juhendis järgmisel veebisaidil: https://europa.eu/youth/solidarity/organisations/calls-for-proposals

Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta juhend on käesoleva konkursikutse lahutamatu osa ning selles esitatud osalemis- ja rahastamistingimusi kohaldatakse täiel määral käesoleva konkursikutse suhtes.

---

(1)  Neis riikides seaduslikult asutatud üksused ja seaduslikult elavad isikud.

(2)  Tingimusel, et allkirjastatakse kahepoolsed liitumislepingud.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 464/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 464/19

---

Teade Marokost pärit teatavate alumiiniumrataste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2021/C 464/06)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Marokost pärit teatavaid alumiiniumrattaid imporditakse dumpinguhinnaga ning et see tekitab kahju (2) liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 4. oktoobril 2021 Euroopa rattatootjate liit (edaspidi „kaebuse esitaja“) liidu teatavate alumiiniumrataste tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

Kaebuse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad toetavad seda kaebust, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud toimikule juurde pääsevad.

2.   Uuritav toode

Uuritav toode on rubriikidesse 8701–8705 kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrattad, tarvikutega või ilma, rehvidega või ilma (edaspidi „uuritav toode“).

Huvitatud isikud, kes soovivad edastada teavet uuritava toote määratluse kohta, peavad seda tegema 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (3).

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Marokost (edaspidi „asjaomane riik“) pärit uuritav toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla (TARICi koodid 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050). CN- ja TARICi koodid on esitatud ainult teadmiseks. Käesoleva uurimise ulatus lähtub 2. jaos esitatud uuritava toote määratlusest.

Kuna puuduvad usaldusväärsed andmed asjaomase riigi omamaiste hindade kohta, põhineb väide dumpingu kohta arvestusliku normaalväärtuse (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) ja liitu eksportimiseks müüdava uuritava toote (tehasehinna tasandil) ekspordihinna võrdlusel.

Selle võrdluse põhjal arvutatud dumpingumarginaalid on asjaomase riigi puhul märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et uuritava toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt, mis osutab sellele, et impordi märkimisväärne kasv tõenäoliselt jätkub.

Lisaks väidetakse, et import liitu toimub hindadega, mis lisaks muudele tagajärgedele on juba avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügihinna tasemele, müügikogustele, turuosale ja kasumlikkusele.

Kaebuse esitaja on lisaks esitanud tõendeid, et Marokos on piisavalt vaba tootmisvõimsust, mis osutab sellele, et impordi märkimisväärne kasv tõenäoliselt jätkub.

Samuti väidetakse, et vaatlusaluse toote impordivoog suureneb tõenäoliselt märkimisväärselt nende tellimuste tõttu, mis juba on läinud Marokosse. Selle mõju liidu tööstusharu majandusnäitajatele ilmneb 2021. ja järgnevatel aastatel.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid. Seega algatab ta uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

Uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas asjaomasest riigist pärit uuritavat toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju või kahju tekkimise ohu liidu tootmisharule.

Kui väited leiavad kinnitust, kontrollitakse uurimise käigus, kas meetmete kehtestamine ei lähe vastuollu alusmääruse artikli 21 kohaste liidu huvidega.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka teatele (4) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, mida võidakse kohaldada käesoleva uurimise suhtes.

5.1.   
  Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmab ajavahemikku 1. oktoobrist 2020 kuni 30. septembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta

Huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi kaebuse kohta (sh kahju ja põhjusliku seose kohta) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad kaebust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.3.   
  Dumpingu kindlakstegemise menetlus

Uuritavat toodet eksportivaid asjaomase riigi tootjaid (5) kutsutakse komisjoni uurimises osalema.

5.3.1.   Eksportivate tootjate uurimine

5.3.1.1.   Asjaomases riigis uuritavate eksportivate tootjate suhtes kohaldatav kord

a)   Valikuuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate asjaomase riigi eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu eksportivate tootjatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende esindajatel esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD686_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Teave platvormile TRON juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.8.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab eksportivate tootjate valimi moodustamisel vajalikuks, on ta lisaks võtnud ühendust asjaomase riigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on kätte saanud teabe, mida on vaja eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

Küsimustik tehakse kättesaadavaks ka asjaomase riigi ametiasutustele ja kõikidele teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid eksportivaid tootjaid, kes on nõustunud oma valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad“). Ilma et see piiraks punkti 5.3.1.1 alapunkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (6).

b)   Valimisse kaasamata eksportivate tootjate individuaalne dumpingumarginaal

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad täitma küsimustiku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist. Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563. Komisjon uurib, kas valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks võib kehtestada individuaalse tollimaksu alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.3.2.   Sõltumatute importijate uurimine (7) (8)

Käesolevas uurimises on kutsutud osalema sõltumatud importijad, kes impordivad uuritavat toodet asjaomasest riigist liitu.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel esitada komisjonile käesoleva teate lisas nõutud teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uuritava toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida.

Pärast seda, kui komisjon on saanud valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele oma otsuse importijate valimi moodustamise kohta. Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks teeb komisjon valimisse kaasatud sõltumatute importijate jaoks kättesaadavaks küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsuse teatavakstegemist.

Importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

5.4.   
  Kahju või kahju tekitamise ohu kindlakstegemise ja liidu tootjate uurimise menetlus

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja selle käigus hinnatakse objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mahtu, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju või kahju tekitamise ohtu, kutsutakse liidu uuritava toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Pidades silmas asjaomaste liidu tootjate suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud vähendada uuritavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

5.5.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet selle kohta, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb liidu huvide hindamise seisukohalt asjakohane teave kohta esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Küsimustikud, sh uuritava toote kasutajatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563. Alusmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad organisatsioonid tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3, 5.4 ja 5.5 kirjeldatud viisil, loetakse huvitatud isikuteks, kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna alles pärast seda, kui nad on endast teada andnud ning kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (9).

5.7.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist.

Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Ärakuulamise tähtajad on järgmised:

| — | kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist; |
| --- | --- |

—

kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist;

| — | Pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul pärast vastavalt kas esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist. |
| --- | --- |

—

Pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul pärast vastavalt kas esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist.

| — | Lõplike järelduste esitamise etapil tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendavate lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. |
| --- | --- |

—

Lõplike järelduste esitamise etapil tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendavate lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul.

Need tähtajad ei piira komisjoni talituste õigust nõustuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisega väljaspool seda ajakava ega komisjoni õigust keelduda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisest. Kui komisjoni talitused keelduvad ärakuulamisest, teavitatakse asjaomast isikut keeldumise põhjustest.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.8.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (10). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada.

Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

E-post: TRADE-AD686-ARW-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-AD686-ARW-INJURY@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 9 viiakse uurimine lõpule tavaliselt 13, kuid mitte rohkem kui 14 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 1 võib ajutisi meetmeid kehtestada üldjuhul hiljemalt seitse kuud, kuid igal juhul mitte hiljem kui kaheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artiklile 19a teavitab komisjon ajutiste tollimaksude kavandatud kehtestamisest neli nädalat enne ajutiste meetmete kehtestamist. Huvitatud isikutele antakse arvutuste täpsuse kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega kolm tööpäeva.

Juhul kui komisjon otsustab ajutisi tollimakse mitte kehtestada, kuid uurimist jätkata, teatatakse huvitatud isikutele tollimaksude kehtestamata jätmisest kirjalikult neli nädalat enne alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohase tähtaja möödumist.

Kui ei ole sätestatud teisiti, antakse huvitatud isikutele esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega 15 päeva ja lõplike järelduste kohta kirjalike märkuste esitamiseks kümme päeva. Kui see on asjakohane, määratakse täiendava lõplike järelduste avalikustamise käigus tähtaeg, mille jooksul huvitatud isikud saavad esitada kirjalikke märkusi.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktides 5 ja 6 määratud tähtaegade jooksul. Mis tahes muu neis punktides täpsustamata teabe esitamiseks tuleb kinni pidada järgmisest ajakavast:

| — | kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist; |
| --- | --- |

—

kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist;

| — | kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

—

kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul.

| — | Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta. |
| --- | --- |

—

Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused tuleks esitada vastavalt järgmisele ajakavale:

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada 75 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (kui ei ole sätestatud teisiti); |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada 75 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (kui ei ole sätestatud teisiti);

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul pärast esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti); |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul pärast esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti);

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates kindlaks määratud tähtaegade pikendamine

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul, kui selleks on kaalukas põhjus.

Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva.

Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu pikendatakse üksnes kolm päeva, kui ei ole tegemist erandlike asjaoludega.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed ja lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Sel juhul tuleb huvitatud isikul komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Huvitatud isikutel palutakse järgida ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumise, sealhulgas ärakuulamise taotlemisel käesoleva teate punktis 5.7 esitatud tähtaegu. Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatab läbi ka tähtajast hiljem esitatud sekkumistaotluste põhjendused, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (11).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Alusmääruse artikli 3 lõike 1 kohaselt hõlmab üldmõiste „kahju“ tootmisharule tekitatud olulist kahju või olulise kahju tekitamise ohtu või tootmisharu rajamise olulist pidurdamist.

(3)  Kõik käesoleva teate avaldamisele osutavad viited viitavad teate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

(4)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

(5)  Eksportiv tootja on asjaomase riigi äriühing, kes toodab ja ekspordib uuritavat toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uuritava toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(6)  Alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- ja miinimummarginaale ning artiklis 18 osutatud asjaoludel kindlaksmääratud marginaale.

(7)  See punkt puudutab ainult neid importijaid, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(8)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(9)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 22979797.

(10)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | „Konfidentsiaalne versioon“ |
| --- | --- |
| ☐ | Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

„Konfidentsiaalne versioon“

☐

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

MAROKOST PÄRIT TEATAVATE ALUMIINIUMRATASTE IMPORTI KÄSITLEV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesoleva vormi abil saavad sõltumatud importijad esitada teavet, mida on vaja valimi moodustamiseks vastavalt algatamisteate punktile 5.3.2.

Nii „konfidentsiaalne versioon“ kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Telefon | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes ning algatamisteates määratletud uuritava toote väärtus eurodes ja kogus tükkides ja tonnides Marokost liitu importimisel ning pärast importimist liidu turule edasimüümisel uurimisperioodi jooksul.

| | Arvuline kogus | Kogus tonnides | Väärtus eurodes |
| --- | --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes | | | |
| Marokost pärit uuritava toote import Euroopa Liitu | | | |
| Uuritava toote import liitu (mis tahes päritolu) | | | |
| Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Marokost importimist | | | |

Arvuline kogus

Kogus tonnides

Väärtus eurodes

Teie äriühingu kogukäive eurodes

Marokost pärit uuritava toote import Euroopa Liitu

Uuritava toote import liitu (mis tahes päritolu)

Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Marokost importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus oma äriühingu ja kõikide uuritava toote tootmisesse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe teie äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla kuulub näiteks uuritava toote müük, selle valmistamine alltöövõtu korras, selle töötlemine ja sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

Esitage muu teave, mis äriühingu arvates võib komisjoni valimi moodustamisel aidata.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et te peate vastama küsimustikule ning olema nõus, et teie äriühingu ruume külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see olnuks nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht

Kuupäev

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otse või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otse või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 464/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 464/30

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase taotluse avaldamine

(2021/C 464/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (1) artiklile 27.

TEHNILISE TOIMIKU PEAMISED SPETSIFIKAADID

„HOMOKHÁTI ŐSZIBARACK PÁLINKA“

ELi nr: PGI-HU-02471 – 25. mai 2018

1.   Nimetus

„Homokháti őszibarack pálinka“

2.   Piiritusjoogi kategooria

Puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook (määruse (EÜ) nr 110/2008 kategooria nr 9)

3.   Piiritusjoogi kirjeldus

3.1.   Füüsikalised, keemilised ja/või organoleptilised omadused

Füüsikalis-keemilised omadused

| Vesiniktsüaniidhappe sisaldus | kuni 5 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta |
| --- | --- |
| Lenduvate ainete üldsisaldus | vähemalt 250 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta |
| Vasesisaldus | kuni 7 mg kilogrammis valmistootes |

Vesiniktsüaniidhappe sisaldus

kuni 5 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta

Lenduvate ainete üldsisaldus

vähemalt 250 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta

Vasesisaldus

kuni 7 mg kilogrammis valmistootes

Organoleptilised omadused

Värvus: selge; värvita.

Lõhn: peen kerge aroom, mis meenutab küpse virsiku puuviljalisust kergelt aromaatse tsitrusenüansiga, vahel kerge martsipaniaroomiga.

Maitse: värsked tsitrusenüansid, omanäolise keskmiselt täidlase tugeva struktuuriga, mida täiendab küpse virsiku maitse ja õrn hapusus ning püsiv, siidine ja samas omanäoline järelmaitse.

3.2.   Eriomadused (võrreldes sama kategooria piiritusjookidega)

Tootel „Homokháti őszibarack pálinka“ on iseloomulik lõhn ja maitse tänu Homokhátsági piirkonnas kasvatatavatele virsikutele: selle lõhn on õrnalt aromaatne ja tsitruseline, meenutades küpse virsiku puuviljalisust; tsitrusenüansse on tunda ka maitses, mis on kergelt magus ja siidise järelmaitsega.

4.   Asjaomane geograafiline piirkond

Toodet „Homokháti őszibarack pálinka“ toodetakse järgmiste omavalitsusüksuste halduspiirides: Mórahalom, Ásotthalom, Domaszék, Zákányszék, Ruzsa, Öttömös, Pusztamérges, Üllés, Bordány, Forráskút, Zsombó, Szatymaz, Kelebia ja Balotaszállás.

Toodet „Homokháti őszibarack pálinka“ võib meskida, kääritada, destilleerimispajas töödelda ja seisma jätta üksnes selles geograafilises piirkonnas asuvates kaubanduslikes paalinkatehastes.

5.   Piiritusjoogi valmistamise meetod

Paalinka tootmise põhietapid on järgmised:

| a) | Puuviljade valimine ja vastuvõtmine |
| --- | --- |

a)

Puuviljade valimine ja vastuvõtmine

| b) | Meskimine ja kääritamine |
| --- | --- |

b)

Meskimine ja kääritamine

| c) | destilleerimine |
| --- | --- |

c)

destilleerimine

| d) | seisma jätmine |
| --- | --- |

d)

seisma jätmine

| e) | paalinka töötlemine ja tootmine |
| --- | --- |

e)

paalinka töötlemine ja tootmine

a.)   Puuviljade valimine ja vastuvõtmine

Paalinka põhikoostisosa on geograafilises piirkonnas kasvanud hea või suurepärase kvaliteediga täisküps vili. Vastuvõtmisel tehakse puuviljade kogus kindlaks kaalumise teel.

Vastuvõtmisel kontrollitakse kvaliteeti pistelise kontrolli abil, seejuures tuginetakse organoleptilisele hindamisele (küpsus – küps kuni üleküps – terve, puhas, ilma võõrkehadeta, st pinnase, lehtede, võrsete, kivide, metalli või muude materjalideta – ning hallituse või mädanikuta).

b.)   Meskimine ja kääritamine

Virsikukivi tuleb eemaldada kivide eemaldamise masina abil.

Kääritamise ajal on oluline seadistada temperatuur täpselt (16–23 °C), et saavutada optimaalne pH tase (2,8–3,2) ning kontrollida suhkru- ja alkoholisisaldust.

Suhkrusisaldus tuleb kääritamise lõpuks viia allapoole 5 °Brixi.

Paalinkat ei tohiks tootmisprotsessi ajal magustada, isegi mitte maitse ümardamiseks.

c.)   Destilleerimine

Toodet „Homokháti őszibarack pálinka“ saab toota kaheetapilise destilleerimise teel, kasutades õiget kvaliteeti tagavat traditsioonilist destilleerimismahutit. Destilleerimispajas töötlemine on kaheastmeline fraktsioneeriv destilleerimismeetod, milles kasutatakse mahutit maksimaalse mahutavusega 1 000 liitrit.

d.)   seisma jätmine

Toode „Homokháti őszibarack pálinka“ tuleb kuni maitse tasakaalustumiseni seisma jätta.

Kui välistemperatuur on üle 25 oC, tuleb ladustamisruumi õhku jahutada kliimasüsteemi abil või vähemalt kord nädalas veepihustiga niisutada.

e.)   paalinka töötlemine ja tootmine

Kooskõlas villitud tooteid puudutavate väga rangete eeskirjadega (± 0,3 mahuprotsenti) tuleb seisma jäetud paalinka alkoholisisaldus kvaliteetse joogivee lisamisega tarbimiseks sobivale tasemele kohandada. Vesi võib olla destilleeritud, demineraliseeritud, deioniseeritud või pehmendatud.

Seisnud paalinkat võib jahutada ja filtreerida. Vajaduse korral võib toote edasiseks täiustamiseks ja sellest raskmetallide eemaldamiseks seda sobivate töötlemisvahenditega veelgi töödelda. Seejärel saab paalinka pudelitesse villida.

Kui sobiv alkoholisisaldus on saavutatud, võib paalinka pestud pudelitesse valada ja sulgeda need kas keeratavate alumiiniumkorkide või muude toidu pakendamise kriteeriumidele vastavate keeratavate korkide või tavaliste korkidega. Kasutada võib klaasist või keraamilisi pudeleid.

6.   Seos geograafilise keskkonna või päritoluga

6.1.   Seose suhtes olulised geograafilise piirkonna või päritolu üksikasjad

Seose suhtes olulised geograafilise piirkonna või päritolu üksikasjad tuginevad neljale sambale:

| a) | Homokhátsági piirkonna maa ja ainulaadne mullastruktuur |
| --- | --- |

a)

Homokhátsági piirkonna maa ja ainulaadne mullastruktuur

| b) | Homokhátsági piirkonna eriline mikrokliima |
| --- | --- |

b)

Homokhátsági piirkonna eriline mikrokliima

| c) | Homokhátsági piirkonnas kasvatatavad virsikusordid |
| --- | --- |

c)

Homokhátsági piirkonnas kasvatatavad virsikusordid

| d) | inimtegurid |
| --- | --- |

d)

inimtegurid

a)   Homokhátsági piirkonna maa ja ainulaadne mullastruktuur

Asjaomane geograafiline piirkond koosneb Lõuna-Alföldi liivaseljandiku mittemustmulla aladest (Homokhátság), mis asuvad Doonau ja Tisza jõe vahelistel lauskmaadel, laiudes Csongrádi komitaadis asuvast Szegedi linnast edelasse.

Homokhátsági piirkonna liivane pinnas sobib eriti hästi aianduseks ja puuviljade kasvatamiseks, sest see on hea kuivendusega ja soojeneb ruttu. Liivane huumuserikas pinnas koosneb peamiselt kvartsikristallidest. Liivasel mullal on tavaliselt madal (kuni 5 %) kolloidisisaldus, mis võimaldab neil kiiresti kuivada. Samuti sisaldab liivane pinnas rikkalikult vilku, mis varustab taimi toitainetega (kaalium, boor, raud, tsink).

b)   Homokhátsági piirkonna eriline mikrokliima

Homokhátság piirkonna kliima on äärmiselt kontinentaalne ning suved on märkimisväärselt kuumad, kuivad ja põuased. Viljade küpsemisperioodil varieeruvad temperatuurid päeva jooksul väga suurel määral. Piirkonda iseloomustab riigi kõige kõrgem päikesepaisteliste tundide arv (enam kui 2 600 tundi).

c)   Homokhátsági piirkonnas kasvatatavad virsikusordid

Toote „Homokháti őszibarack pálinka“ valmistamisel tuleb kasutada sorte, mis pärinevad punktis 4 määratletud geograafilisest piirkonnast. Kõiki neid sorte on võimalik identifitseerida kuni metsiku virsiku oksani välja, kuna metsiku virsiku seemneid kasutatakse külviseemnetena, millest pärast istutamist saab seemik, millele poogitakse väärtuslikud oksad. Nende sortide kombinatsioon tagab selle, et Homokháti piirkonnas kasvatatud virsikute ainulaadne maitse ja lõhn peegeldub nendest virsikutest valmistatud paalinka organoleptilistes omadustes – sellistes nagu tsitruseline värskus, õrn magusus ja siidine järelmaitse.

d)   Inimtegurid

Toodet „Homokháti őszibarack pálinka“ valmistatakse geograafilises piirkonnas traditsioonilises destilleerimisnõus töötlemise abil Teadmisi traditsioonilisest tootmismeetodist antakse edasi ühelt põlvkonnalt teisele. Destilleerimispajas töötlemine on traditsiooniline protsess, milles maitse- ja lõhnanüansid avalduvad paalinkale iseloomulikul viisil. Destilleerimine on virsikutest valmistatava paalinka tootmise üks nurgakivisid; just inimeste oskusteave annab valmistootele „Homokháti őszibarack pálinka“ geograafilises piirkonnas kasvatatud virsikute ainulaadse maitse ja lõhna. Paalinka valmistamiseks on vaja erilist oskusteavet, eeskätt seetõttu, et paalinkat valmistatakse harva virsikutest.

6.2.   Piiritusjoogi eriomadused, mis tulenevad geograafilisest piirkonnast

Toote „Homokháti őszibarack pálinka“ ja geograafilise piirkonna vaheline seos põhineb toote kvaliteedil.

Päikesepaisteliste tundide suur arv võimaldab virsikutel täielikult küpseda ning temperatuuride suur kõikumine päeva jooksul muudab virsikud magusaks ja mahlaseks. Tänu liivasele vilgurikkale pinnasele on virsikud õrnad ja tsitruseliselt värsked; rikkalikult mikroelemente sisaldav vilk tagab samas neile kõrge kuivainesisalduse. Tänu neile teguritele on Homokhátsági piirkonnas kasvatatud virsikutel kõrge väärtus, rikkalik maitse ja lõhn, ning siidine järelmaitse.

Destilleerimispajas töötlemise meetod toob tootes „Homokháti őszibarack pálinka“ tavaliselt välja küpsete virsikute lõhna: paalinkat iseloomustab tugev omanäoline pisut hapukas maitse, kuid õrnalt aromaatne diskreetne lõhn.

Tänu Homokhátsági piirkonnast pärit virsikute rikkalikele lõhnanüanssidele ja kasutatud destilleerimistehnoloogiale on tootel „Homokháti őszibarack pálinka“ kõrge lenduvate ainete sisaldus ja iseloomulik keskmise täidlusega maitse. Rikkalikud lõhnanüansid annavad paalinkale püsiva, samas siidise järelmaitse.

7.   Euroopa Liidu või riiklikud/piirkondlikud õigusnormid

| — | 1997. aasta õigusakt XI kaubamärkide ja geograafiliste tähiste kaitse kohta. |
| --- | --- |

—

1997. aasta õigusakt XI kaubamärkide ja geograafiliste tähiste kaitse kohta.

| — | 2008. aasta õigusakt LXXIII paalinka, viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud paalinka ning paalinka riikliku nõukogu kohta. |
| --- | --- |

—

2008. aasta õigusakt LXXIII paalinka, viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud paalinka ning paalinka riikliku nõukogu kohta.

| — | Valitsuse 30. juuli 2009. aasta määrus nr 158/2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitse ja kontrolli üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

—

Valitsuse 30. juuli 2009. aasta määrus nr 158/2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitse ja kontrolli üksikasjalikud eeskirjad.

| — | Valitsuse 29. veebruari 2012. aasta määrus nr 22/2012 riikliku toiduohutusameti kohta. |
| --- | --- |

—

Valitsuse 29. veebruari 2012. aasta määrus nr 22/2012 riikliku toiduohutusameti kohta.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89.

| — | Komisjoni 25. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 716/2013, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 25. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 716/2013, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

8.   Taotleja

Nimi: Kerekes Pálinka – ainuomanik Pál Kerekes

Aadress: Szegfű János u. 5-7, 6787 Zákányszék, Ungari

E-post: kerekespal@vipmail.hu, lkerekes01@gmail.com

Tel +36 705756684, +36 304091041

9.   Geograafilise tähise täiend

–

10.   Märgistamise erieeskirjad

Lisaks õigusaktides täpsustatud elementidele sisaldab nimetus ka järgmist:

| — | „földrajzi árujelző“ [geograafiline tähis] (nimetusest eraldi). |
| --- | --- |

—

„földrajzi árujelző“ [geograafiline tähis] (nimetusest eraldi).

---

(1)  EÜT L 130, 17.5.2019, lk 1.

---