# Eiropas Savienības C 440/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 440 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 29. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 440

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 29. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021. |
| 2021/C 440/01 | Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu | 1 |
| 2021/C 440/02 | Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija Eiropas redzējums: pārrobežu sadarbības nākotne | 6 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021. |
| 2021/C 440/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija | 11 |
| 2021/C 440/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu – jauna programma Vidusjūras reģionam | 19 |
| 2021/C 440/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana ceļā uz COP 26 | 25 |
| 2021/C 440/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Demokrātijas rīcības plāns | 31 |
| 2021/C 440/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana līdz 2030. gadam | 36 |
| 2021/C 440/08 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija | 42 |
| 2021/C 440/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Stratēģija, lai stiprinātu ES Pamattiesību hartas piemērošanu ES | 49 |
| 2021/C 440/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Reģionālo lidostu nākotne – problēmas un iespējas | 51 |
| 2021/C 440/11 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Plāns aprūpētāju un aprūpes nākotnei – vietējās un reģionālās iespējas risināt Eiropas problēmu | 56 |
| 2021/C 440/12 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Sociālās ekonomikas rīcības plāns | 62 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021.

2021/C 440/01

Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu

1

2021/C 440/02

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija Eiropas redzējums: pārrobežu sadarbības nākotne

6

ATZINUMI

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021.

2021/C 440/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija

11

2021/C 440/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu – jauna programma Vidusjūras reģionam

19

2021/C 440/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana ceļā uz COP 26

COP 26

25

2021/C 440/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Demokrātijas rīcības plāns

31

2021/C 440/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana līdz 2030. gadam

36

2021/C 440/08

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija

42

2021/C 440/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Stratēģija, lai stiprinātu ES Pamattiesību hartas piemērošanu ES

49

2021/C 440/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Reģionālo lidostu nākotne – problēmas un iespējas

51

2021/C 440/11

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Plāns aprūpētāju un aprūpes nākotnei – vietējās un reģionālās iespējas risināt Eiropas problēmu

56

2021/C 440/12

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Sociālās ekonomikas rīcības plāns

62

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Reģionu komiteja |
| | Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021. |
| 2021/C 440/13 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Digitālo pakalpojumu tiesību akts un Digitālo tirgu tiesību akts | 67 |
| 2021/C 440/14 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Kritisko vienību noturība | 99 |
| 2021/C 440/15 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pārskatītā Eiropas energoinfrastruktūras regula, kas piemērota zaļajai un digitālajai pārveidei | 105 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021.

2021/C 440/13

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Digitālo pakalpojumu tiesību akts un Digitālo tirgu tiesību akts

67

2021/C 440/14

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Kritisko vienību noturība

99

2021/C 440/15

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pārskatītā Eiropas energoinfrastruktūras regula, kas piemērota zaļajai un digitālajai pārveidei

105

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021.

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/1

---

Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu

(2021/C 440/01)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā:

| — | 2012. gada februāra Protokolu par sadarbību ar Eiropas Komisiju, |
| --- | --- |

—

2012. gada februāra Protokolu par sadarbību ar Eiropas Komisiju,

| — | RK rezolūciju “Eiropas Reģionu komitejas prioritātes 2020.–2025. gadam” (1), |
| --- | --- |

—

RK rezolūciju “Eiropas Reģionu komitejas prioritātes 2020.–2025. gadam” (1),

| — | reģionālo parlamentu ar likumdošanas pilnvarām ieguldījumus, kas saņemti saskaņā ar RK un CALRE sadarbības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

reģionālo parlamentu ar likumdošanas pilnvarām ieguldījumus, kas saņemti saskaņā ar RK un CALRE sadarbības nolīgumu,

Atveseļošana un kohēzija

| 1. | aicina Komisiju saistībā ar to, ka Next Generation EU īstenošana būs viena no Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmas galvenajām prioritātēm, nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā – tas ir svarīgi, lai sasniegtu Atveseļošanas un noturības mehānisma mērķus, nodrošinātu labāku koordināciju ar kohēzijas politikas programmām un reģionu izstrādātajām pārdomātas specializācijas stratēģijām un novērstu iespējamo zemo izmantojuma līmeni; uzsver arī nepieciešamību iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības Eiropas pusgada procesos, jo lielākā daļa konkrētām valstīm adresēto ieteikumu ietver vietēju un reģionālu dimensiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti aicina Komisiju integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus reformētā Eiropas pusgadā, tos iekļaut nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos un, balstoties uz to, šos mērķus integrēt nākamajā ciklā, sākot ar gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu; pauž arī cerību, ka tiks izveidota ES daudzpusēja ieinteresēto personu platforma ilgtspējīgas attīstības mērķu jautājumos, lai atbalstītu un konsultētu Komisiju par IAM savlaicīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Eiropas Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu pagarināt līdz 2022. gada beigām pašreizējos ārkārtas elastības pasākumus, kas paredzēti Papildinātajā investīciju iniciatīvā reaģēšanai uz koronavīrusu, piemēram, iespēju noteikt ES līdzfinansējuma likmi 100 % apmērā, un apsvērt iespēju uz laiku palielināt valsts de minimis atbalsta robežvērtību, lai šajā laikposmā turpinātu atbalstīt ilgtspējīgus ieguldījumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, tostarp savlaicīgi iesniedzot tiesību aktu priekšlikumus, lai nodrošinātu juridiski saistošā ceļveža pilnīgu īstenošanu ar mērķi pašreizējās DFS darbības laikā ieviest jaunus pašu resursus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju, atsākot pārskatīt Eiropas ekonomikas pārvaldības regulējumu, it īpaši saistībā ar publiskajiem ieguldījumiem visos pārvaldības līmeņos ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību reālos apstākļus un vajadzības, kā arī Covid-19 pandēmijas ietekmi uz parāda un deficīta līmeni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Eiropas Komisiju ES stratēģijas tālākajiem reģioniem centrā izvirzīt tādus aspektus kā ilgtspējīga attīstība un darbvietu radīšana, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas nopietno ietekmi uz šiem reģioniem; apņemas iesaistīties šīs stratēģijas izstrādē un īstenošanā saskaņā ar iepriekšējiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju integrēt demogrāfiskos apsvērumus visos politikas pasākumos un paredzēt finanšu instrumentus, kas dotu iespēju izstrādāt darbības un pasākumus demogrāfisko problēmu risināšanai reģionos, kurus īpaši ietekmē demogrāfisko pārmaiņu sekas; |
| --- | --- |

7.

Vide un ilgtspēja

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu saskaņā ar nulles piesārņojuma rīcības plānu kopīgi ar RK veikt nulles piesārņojuma monitoringu un – vēlākā posmā — rezultātu apkopojumu par ES reģionu sniegumu vides jomā; ierosina sadarboties, lai reģionālajā līmenī uzraudzītu visu zaļā kursa pasākumu progresu un ietekmi, tostarp klimata pasākumu īstenošanu un zaļo atveseļošanu; lūdz to iesaistīt Eiropas gada zaļākām pilsētām organizēšanā, ja par tādu tiks pasludināts 2022. gads, un aicina, cenšoties īstenot zaļā kursa pasākumus, ņemt vērā īpašos apstākļus lauku apvidos, it īpaši vismazāk apdzīvotajos lauku apvidos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju Eiropas zaļajā kursā iekļaut Okeānu tiesību aktu kā visaptverošu stratēģiju, kurā noteikti izmērāmi mērķi un termiņi, lai aizsargātu jūras vidi, samazinātu piesārņojumu un apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu, vienlaikus aizsargājot un atbalstot mazapjoma zvejas operatorus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iesaka Komisijai ekonomiskās, sociālās, teritoriālās un digitālās kohēzijas jēdzienā papildus iekļaut tādu dimensiju kā vides un klimata politikas kohēzija, kas ir svarīgs Eiropas un pasaules atveseļošanas elements, un ilgtspējīgu attīstību, ANO programmu 2030. gadam, ilgtspējīgas attīstības mērķus un oglekļneitralitāti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pievienojas Eiropas Parlamenta aicinājumam Komisijai līdz 2022. gada beigām nākt klajā ar juridiski saistošu bioloģiskās daudzveidības tiesību aktu. Tas būtu jāpapildina ar uzraudzības mehānismu, kurā iekļauti noteikti rādītāji un kurā oficiāli iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju pārskatīt Enerģētikas savienības pārvaldības regulu, lai to pielāgotu zaļā kursa īstenošanai, uzlabotu vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījuma iekļaušanu nacionālajos plānos un nacionālos enerģētikas un klimata plānus saskaņotu ar nacionālajiem plāniem ANO 2030. gada programmas un IAM satvara īstenošanai; ierosina UNFCCC satvarā un ar to saistītajā ES klimata pārvaldības sistēmā oficiāli ņemt vērā pašvaldību rīcības satvaru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž cerību, ka Komisija savos politikas procesos – zaļajā kursā, nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos un partnerības nolīgumos, kas saistīti ar ES strukturālajiem un investīciju fondiem, – sāks integrēt dzimumu līdztiesības aspektu, it īpaši, saskaņā ar Iestāžu nolīguma 16. panta f) punktu un ne vēlāk kā 2023. gada 1. janvārī nākot klajā ar metodiku, ar ko novērtē ES programmu ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju uzsākt strukturētu dialogu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām par paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atbalsta stratēģijā “No lauka līdz galdam” izvirzītos mērķus, kas vēl jātransponē kopējās lauksaimniecības politikas tiesību aktos; aicina Komisiju arī nākt klajā ar taisnīgām shēmām uzturvērtības marķēšanai, kā arī dzīvnieku produktu izcelsmes un ražošanas metožu marķēšanai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka Eiropas lauku attīstības programma tiek īstenota visās politikas jomās un ka tai ir vērienīgi un konkrēti politiskie mērķi, lai stiprinātu lauku teritoriju inovatīvo dinamiku, organizētu pārdomātu sadarbību starp teritorijām un stimulētu iedzīvotāju rīcību saskaņā ar vietējām attīstības stratēģijām; |
| --- | --- |

16.

Digitālā pārkārtošanās un rūpniecība

| 17. | aicina Komisiju ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas jēdzienā iekļaut digitālo kohēziju kā papildinošu dimensiju un tādējādi novērst “dubultu digitālo plaisu”, ko rada infrastruktūras, elektronisko ierīču pieejamības un digitālo prasmju trūkums; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju salīdzinošajā e-pārvaldes novērtējuma ziņojumā ņemt vērā reģionālās un vietējās atšķirības un attiecīgos rādītājus, jo e-pārvaldes pakalpojumu izmantošanas ziņā plaisa starp pilsētām un laukiem palielinās; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju nodrošināt strukturētu dialogu ar Eiropas pilsētām un reģioniem par to, kā, īstenojot industriālo stratēģiju, stiprināt reģionālās industriālās ekosistēmas, kopas un starpreģionālās alianses, ņemot vērā pārdomātas specializācijas stratēģijas, jo paziņojumā “Jaunās industriālās stratēģijas (2020) atjaunināšana” lielā mērā trūkst teritoriālas pieejas; |
| --- | --- |

19.

Pārrobežu sadarbība un mobilitāte

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nākt klajā ar vienotā tirgus ārkārtas instrumentu un aicina izstrādāt tiesību aktus, kuri nodrošinātu obligātus Eiropas standartus un procedūras, kas garantētu iekšējo robežu atvērtību arī krīžu laikā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir vajadzīgs ES politikas satvars, kas dod iespēju efektīvi izveidot un pārvaldīt pārrobežu sabiedriskos pakalpojumus; arī mudina Eiropas likumdevējus, dalībvalstis, reģionus un vietējās iestādes pilnveidot un veicināt līdzdalības demokrātijas pārrobežu instrumentus, kas veicina pilsoņu iesaistīšanos Eiropas integrācijas procesā vietējā līmenī; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž dziļu nožēlu par to, ka dalībvalstu diskusijas par ierosināto Eiropas pārrobežu mehānismu (ECBM) ir bijušas nesekmīgas; tā kā juridiskie un administratīvie šķēršļi rada nopietnus ierobežojumus pārrobežu sadarbībai un dzīves kvalitātei pierobežas reģionos, RK aicina Komisiju izstrādāt jaunu ECBM regulas priekšlikumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt konkrētas pamatnostādnes par jauno satvaru attiecībā uz mobilitāti pilsētās, lai mobilitāti pilsētās padarītu ilgtspējīgāku un samazinātu tās ietekmi uz cilvēku veselību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē iestāžu nolīgumu par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI); pauž cerību, ka līdzfinansētie projekti Eiropas transporta tīkla (TEN-T) un Eiropas enerģētikas infrastruktūras (TEN-E) attīstībai palīdzēs likvidēt trūkstošos savienojumus, it īpaši pārrobežu reģionos, un atgādina Komisijai, ka ir jāpiešķir pietiekams budžets visaptverošā tīkla projektu līdzfinansēšanai; |
| --- | --- |

24.

Migrācija un sociālā aizsardzība

| 25. | ierosina izveidot reģionālu pārskatu par sociālajiem rezultātiem, lai pilnībā aptvertu sociālās problēmas Eiropas Savienībā un nodrošinātu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu visos līmeņos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju atbalstīt un uzraudzīt to, kā dalībvalstis īsteno Eiropas Garantiju bērniem, un veicināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž cerību, ka Komisija nāks klajā ar vērienīgu priekšlikumu par platformu darbinieku darba apstākļu uzlabošanu un ka šajā priekšlikumā tiks respektēti valstu darba tirgus modeļi un ES lēmumu pieņemšanas pilnvaras; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju iniciatīvā par ilgtermiņa aprūpi iekļaut RK ieteikumus, ņemot vērā šīs iniciatīvas ciešo saikni ar tādiem faktoriem kā ievērojams prasmju trūkums šajā jomā un demogrāfiskās pārmaiņas, kas īpaši skar reģionus ar novecojošu sabiedrību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apņemas aktīvi iesaistīties Eiropas platformā bezpajumtniecības apkarošanai, kas būtu jāpapildina ar Komisijas priekšlikumu par ES satvaru valstu bezpajumtniecības stratēģijām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst kultūras un radošo nozaru atveseļošanas un noturības stiprināšanai, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, un novērst mākslinieku darba apstākļu nestabilitāti, atvieglojot mobilitāti un viņu statusa savstarpēju atzīšanu; |
| --- | --- |

30.

Migrācija un integrācija

| 31. | aicina Komisiju nodrošināt progresu virzībā uz Eiropas migrācijas un patvēruma pārvaldības sistēmas izveidi saskaņā ar jauno Migrācijas un patvēruma paktu; atkārtoti norāda, ka ar jauno RK un Komisijas partnerību integrācijas jomā būtu jāņem vērā un jāatbalsta migrācijas un integrācijas vietējā un reģionālā dimensija; |
| --- | --- |

31.

Drošība

| 32. | aicina Komisiju iekļaut RK kā pilntiesīgu partneri ES iniciatīvā pilsētu drošībai un noturībai, kā arī jaunajā iniciatīvā “Pilsētas pret radikalizāciju un terorismu”; |
| --- | --- |

32.

Veselība, civilā aizsardzība un tūrisms

| 33. | atgādina Komisijai, ka, pārskatot Šengenas tiesisko regulējumu, ir jāņem vērā pie iekšējām robežām tuvu esošo pilsētu un reģionu viedokļi un vajadzības; aicina ar to apspriesties agrīnā posmā saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina Eiropas Komisiju virzīt ātru procedūru, kuras mērķis ir panākt apmierinošu un pastāvīgu risinājumu humanitārās krīzes problēmai Vidusjūras reģionā, pirmām kārtām koncentrējoties uz migrantu dzīvības aizsardzību, bet arī uz cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas nodrošināšanu. RK un vietējās un reģionālās pašvaldības piedāvā visciešāko sadarbību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju iesniegt drosmīgus priekšlikumus par pirmās nepieciešamības zāļu izstrādi un ražošanu Eiropas Savienībā, lai, samazinot atkarību no trešām valstīm, nodrošinātu ES stratēģisko autonomiju; pauž cerību, ka Komisija arī ierosinās konkrētus un stingrus pasākumus, lai veicinātu ģenērisku un biolīdzīgu zāļu pieejamību, kā arī nodrošinātu piekļuvi zālēm krīzes laikā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atbalsta ieceri konferencē par Eiropas nākotni pārskatīt Eiropas Savienības lomu sabiedrības veselības politikā, paturot prātā, ka veselības politika ir dalībvalstu primārā kompetence un ka tā bieži tiek īstenota reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž cerību, ka tās atzinums par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē, kā arī RegHub trešās apspriešanās rezultāti tiks atspoguļoti trešajā ziņojumā par direktīvas darbību, kurš jāiesniedz 2022. gadā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | labprāt izmantos iespēju sniegt ieguldījumu Komisijas priekšlikumā par Eiropas vakcinācijas kalendāru un karti, lai nodrošinātu, ka visiem eiropiešiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas ir tiesības uz inokulācijas nodrošināto aizsardzību un pierādījumi par to; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina Komisiju turpināt centienus izstrādāt un izvērst nesaistošus Savienības mērķus civilās aizsardzības jomā attiecībā uz noturību pret katastrofām, lai atbalstītu novēršanas un sagatavotības darbības, un vienlaikus uzsver, ka tas ir jādara sadarbībā ne tikai ar valstu valdībām, bet arī ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; ar nepacietību gaida arī to, ka tiks pilnībā īstenots Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīkls, un mudina Komisiju ņemt vērā ar katastrofu pārvarēšanu saistītās speciālās zināšanas, kas pieejamas arī vietējā un reģionālajā līmenī; turklāt pauž cerību, ka tiks izstrādāts skaidrs plāns par ES civilās aizsardzības mehānisma un tā instrumentu, piemēram, rescEU un Eiropas Medicīniskā korpusa, darbību ilgtermiņā un finanšu stiprināšanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkārtoti aicina izstrādāt jaunu Eiropas tūrisma stratēģiju un aicina Komisiju nākt klajā ar Eiropas Tūrisma programmu 2030./2050. gadam, kā arī līdz 2022. gada pirmās puses beigām iesniegt programmas pirmo projektu, lai atbalstītu Eiropas tūrisma ekosistēmas zaļo un digitālo pārkārtošanos, stiprinātu tās konkurētspēju un saistībā ar šo nozari veicinātu vietējās un reģionālās nodarbinātības atjaunošanu; |
| --- | --- |

40.

Ārējā sadarbība

| 41. | pauž nožēlu par to, ka tirdzniecības un sadarbības nolīgumā, ko 2020. gada 24. decembrī parakstīja ES un Apvienotā Karaliste, nav paredzēti nekādi mehānismi vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistei konkrētos gadījumos vai strukturētai iesaistei; tomēr RK, it īpaši RK un Apvienotās Karalistes kontaktgrupas politiskajā darbā, apsvērs veidus, kā nodrošināt sadarbības ar AK decentralizētajām pārvaldes iestādēm un vietējo pārvaldības līmeni nepārtrauktību; turklāt aicina Komisiju cieši uzraudzīt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Brexit korekcijas rezerves īstenošanā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar RK un it īpaši ar tās apvienotajām konsultatīvajām komitejām, kas izveidotas ar Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju, kā arī Rietumbalkānu darba grupu izveidot pastāvīgus un strukturētus mehānismus, kas atbalsta sadarbību starp Rietumbalkānu vietējām pašvaldībām un to partneriem ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē lēmumu izveidot Austrumu partnerības Publiskās administrācijas akadēmiju un vietējo un reģionālo pašvaldību pastiprināto lomu Austrumu partnerības politikas, stratēģiju un pamatiniciatīvu īstenošanā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina visas ES iestādes atjaunotās partnerības ar dienvidu kaimiņreģionu īstenošanā uzskatīt vietējās un reģionālās pašvaldības par nozīmīgiem ilgtspējīgas attīstības un plānošanas partneriem, lai radītu jaunu dinamiku decentralizācijas reformām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību iespējamo lomu miera un labklājības veicināšanā trešās valstīs, ņemot vērā, ka tās īsteno tādas iniciatīvas kā Nikosijas iniciatīva – tas ir konkrēts partneru sadarbības piemērs, kas ir palīdzējis radīt uzticēšanos un uzturēt atvērtu iekšējo dialogu starp reģionālajām un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

45.

Subsidiaritāte un Eiropas nākotne

| 46. | atkārtoti aicina Komisiju pastiprināt darbu un sadarbību ar iedzīvotājiem un vietējām un reģionālajām pašvaldībām saistībā ar konferenci par Eiropas nākotni un ārpus tās un nodrošināt piemērotus instrumentus, ar ko īstenot konferences ieteikumus; aicina pastiprināt Komisijas pārstāvniecību dalībvalstīs un Reģionu komitejas sadarbību vietējo dialogu organizēšanā ārpus galvaspilsētām; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju veikt turpmāku darbu saistībā ar leģislatīvajiem un neleģislatīvajiem pasākumiem, kas izklāstīti Eiropas Demokrātijas rīcības plānā, to darbības jomā iekļaujot arī reģionālās un vietējās vēlēšanas, vietējos medijus un vēršanos pret dezinformāciju reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

47.

| 48. | arī turpmāk apņemas īstenot ieteikumus, ar kuriem nākusi klajā Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupa, un aktīvas subsidiaritātes konceptu; aicina sistemātiski izmantot subsidiaritātes novērtēšanas tīklu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju ES iestādēm un ES Padomes prezidentvalstīm. |
| --- | --- |

49.

Briselē, 2021. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

1

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/6

---

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija “Eiropas redzējums: pārrobežu sadarbības nākotne”

(2021/C 440/02)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | pauž stingru pārliecību, ka pārrobežu sadarbība ir būtisks Eiropas Savienības projekta un politikas elements, kas sniedz augstu pievienoto vērtību, jo tās mērķis ir uzlabot teritoriālo kohēziju, kā arī saiknes, apmaiņu un sadarbību starp teritorijām un iedzīvotājiem pāri sauszemes un jūras robežām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par to, ka Covid-19 pandēmijas dēļ pārrobežu sadarbība ir atbīdīta vistālāk atpakaļ vairāku gadu desmitu laikā; ņemot vērā debates par Eiropas nākotni saistībā ar Eiropas Savienību, aicina pārrobežu sadarbību atkal izvirzīt par ES politiskās darba programmas prioritāti, lai pārrobežu sadarbība būtu viens no faktoriem, kas veicina atveseļošanu pēc krīzes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pēc RK sabiedriskās apspriešanas par pārrobežu sadarbības nākotni un pēc apspriešanās ar Eiropas pārrobežu reģionu iedzīvotāju alianses dalībniekiem ierosina šādu redzējumu par pārrobežu sadarbību turpmākajos gados; |
| --- | --- |

3.

Neatliekamās palīdzības dienesti, veselības aprūpe un turpmākās krīzes

| 4. | aicina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu attiecībā uz sauszemes un jūras teritoriju pārrobežu sadarbības un pārrobežu dzīves norišu saglabāšanu ES mēroga vai reģionālas krīzes gadījumā. Šajā priekšlikumā būtu jāparedz, ka ES iekšējās robežas būs atvērtas, nodrošinot personu brīvu pārvietošanos, pārrobežu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un garantējot pilnīgu un netraucētu vienotā tirgus un Šengenas zonas darbību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm vienmēr būtu savlaicīgi jāapspriežas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pirms tiek apsvērta robežu slēgšana vai jebkāda veida rīcība, kas varētu ietekmēt iedzīvotāju dzīvi; turklāt jebkurā šādā rīcībā ir jāievēro proporcionalitātes princips un tā nedrīkst pārsniegt to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu leģitīmi un pārredzami noteiktus politikas mērķus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai Eiropas Savienības iedzīvotāji pēc iespējas ātrāk varētu piekļūt neatliekamās palīdzības un veselības aprūpes dienestiem; aicina dalībvalstis apsvērt pasākumus, kuri ļautu brīvi pārvietoties pāri robežām personālam un transportlīdzekļiem, kas strādā neatliekamās palīdzības un veselības aprūpes dienestos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ierosina dalībvalstīm, veicot pārmaiņas veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības dienestu darbībā vai plānojot un īstenojot jaunus valsts, reģionālos vai vietējos veselības aizsardzības plānus, ņemt vērā pārrobežu sadarbību. Turklāt – cik vien iespējams un atkarībā no ārkārtas stāvokļa cēloņiem – varētu īstenot un ievērot ES veselības aizsardzības plānus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis izstrādāt kopīgus pārrobežu operatīvās rīcības plānus katrai robežai vai pat robežas posmiem, lai nodrošinātu labāku sagatavotību un reaģēšanu ārkārtas situācijās. Izstrādājot šādus plānus, būtu jāapspriežas ar ES pierobežas reģioniem un, konkrētāk, eiroreģioniem, darba kopienām, Eiropas teritoriālās sadarbības grupām (ETSG) un citām pārrobežu struktūrām, piemērotos gadījumos paredzot iespēju, ka tās varētu būt atbildīgas par šādu plānu īstenošanu vai pārvaldību līdztekus citiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina cieši sadarboties ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un kompetentajām reģionālajām iestādēm, it īpaši izveidojot vietējos vai reģionālos pārrobežu veselības novērošanas centrus; |
| --- | --- |

9.

Integrētāki pārrobežu reģioni

| 10. | aicina Eiropas Savienību sadarbībā ar dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām veicināt funkcionālu dzīves telpu attīstību Savienības sauszemes un jūras pārrobežu teritorijās un kaimiņvalstīs, tostarp tālākajos reģionos, un attiecīgi koncentrēt turpmākās finansēšanas iespējas un politikas virzienus uz šīm teritorijām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Eiropas Komisiju politikas izstrādē ņemt vērā pārrobežu aspektu, pamatojoties uz visaptverošu pieeju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Eiropas Komisiju un it īpaši Eurostat, kā arī attiecīgos valstu statistikas birojus sistemātiski vākt statistikas datus par dzīvi pārrobežu apgabalos, apzinot pārrobežu plūsmas un savstarpējo atkarību visās attiecīgajās politikas jomās un sabiedriskajā dzīvē, lai sniegtu konkrētus datus turpmākai politikas veidošanai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa dalībvalstīm apsvērt iespēju izveidot kopīgas stratēģijas integrētām pārrobežu teritorijām un paredzēt īpašus resursus pārrobežu projektu attīstībai, telpiskajai plānošanai, infrastruktūrai, ekonomikas stratēģijām un integrētam darba tirgum. Finansējums šo stratēģiju izstrādei un īstenošanai būtu jānodrošina ar INTERREG starpniecību 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka visiem Komisijas dienestiem vajadzētu būt informētiem par ETSG eksistenci. Eiropas Reģionu komiteja tāpēc aicina Eiropas Komisiju parūpēties, lai ETSG tiktu atzītas par juridiskām personām un būtu tiesīgas piedalīties visos Eiropas Savienības projektu konkursos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka būtu vēl vairāk jāaizsargā vides veselība (gaisa, augsnes un ūdens kvalitāte) un pierobežas teritoriju iedzīvotāju veselība, lai novērstu piesārņojumu un rūpnieciskos riskus, kas rodas robežas otrā pusē; |
| --- | --- |

15.

| 16. | lai neradītu šķēršļus pārrobežu dzīvē, RK mudina Eiropas Komisiju iesaistīties dialogā ar dalībvalstīm, lai rastu efektīvus risinājumus iedzīvotāju un uzņēmumu kvalifikācijas un tiesību savstarpējai atzīšanai; |
| --- | --- |

16.

Pārrobežu transporta un sakaru savienojumu uzlabošana

| 17. | aicina atbalstīt centienus veidot labāku pārrobežu savienojamību un intermodalitāti pie sauszemes un jūras robežām, nodrošinot pienācīgu finansējumu un stratēģisko plānošanu. Tādos instrumentos kā Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments vienmēr būtu jāiekļauj īpaši aicinājumi izveidot trūkstošos pārrobežu savienojumus pat ārpus TEN-T pamattīkla. Ar ilgtermiņa ieguldījumiem, kurus finansē Eiropas Investīciju banka (EIB) un valsts attīstību veicinošas bankas un iestādes, būtu jānodrošina finansējums arī pārrobežu projektiem, un būtu jāpalielina INTERREG darbības programmu līdzdalība šo transporta caurlaidības problēmu novēršanas finansēšanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka visi risinājumi, kuru mērķis ir dekarbonizēt pārrobežu plūsmas, būtu jāveicina vērienīgāk, lai līdz 2030. gadam sasniegtu klimata mērķus un līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. Tas ietver arī kopējas tarifu politikas vai kopēju biļešu sistēmu izveidi, grafiku saskaņošanu un informācijas pieejamības nodrošināšanu pasažieriem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ņemot vērā salu, kalnu un perifēro reģionu problēmas, vēlas arī uzsvērt, ka liela nozīme ir pārrobežu sadarbības programmām, lai nodrošinātu teritoriālo nepārtrauktību, pārrobežu mobilitāti un dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību un atbalstītu energosistēmas dekarbonizāciju un aprites ekonomiku attiecīgajos reģionos un jūras baseinos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka lielāka uzmanība un finansējums būtu jāpiešķir pārrobežu IT savienojumu projektiem, piekļuvei platjoslas tīkliem un mākslīgā intelekta rīku izmantošanai, kas atbalstītu pārrobežu reģionu ekonomisko un sociālo sadarbību, īpaši ņemot vērā lauku apvidu vajadzības; |
| --- | --- |

20.

Pārrobežu pakalpojumu attīstīšana

| 21. | uzsver, ka ir vajadzīgs ES politikas satvars, kas ļautu efektīvi izveidot un pārvaldīt pārrobežu sabiedriskos pakalpojumus, kuri apmierinātu pierobežas reģionu iedzīvotāju vajadzības, īpaši ņemot vērā iedzīvotāju vajadzības pārrobežu reģionos, kas saskaras ar demogrāfiskām problēmām, un tādējādi novērst šo reģionu iedzīvotāju skaita samazināšanos kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu trūkuma dēļ. Visās ar pārrobežu dzīvi saistītajās jomās būtu jāizstrādā iedzīvotājiem un uzņēmumiem paredzēti pārrobežu sabiedriskie pakalpojumi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ES pierobežas reģionus un it īpaši eiroreģionus, darba kopienas, Eiropas teritoriālās sadarbības grupas un citas pārrobežu struktūras proaktīvi meklēt pārrobežu risinājumus, lai rastu sinerģiju, iespējami ietaupītu resursus un izveidotu savstarpēji papildinošus pakalpojumus ar mērķi radīt pievilcīgu piedāvājumu iedzīvotājiem un tūristiem abās robežas pusēs; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir jāuzlabo piekļuve audiovizuālajam saturam un tā izplatīšana, ierobežojot ģeogrāfisko bloķēšanu, it īpaši pierobežas reģionos; ieguvējas no tā būtu arī lingvistiskās minoritātes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka administratīvā sloga samazināšana ir īpaši svarīga uzņēmumiem, kas darbojas pierobežas reģionos, un tādēļ apņemas platformā “Gatavi nākotnei” šo jautājumu izvirzīt kā prioritāru, iesniedzot attiecīgus priekšlikumus tādās jomās kā publiskais iepirkums un digitālā iepirkuma rīki un procesi; uzsver digitalizācijas nozīmi pārrobežu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, norādot, ka šajā saistībā jāņem vērā trīs nozīmīgākie aspekti – ražošanas struktūra, pārvaldes iestādes un struktūras, kas sniedz pakalpojumus iedzīvotajiem, un paša sabiedrība; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt tādu tiesisko regulējumu, kas palīdzētu robežvalstīm pieņemt pārrobežu darba ņēmēju statūtus; |
| --- | --- |

25.

Integrēta pārrobežu darba tirgus attīstīšana

| 26. | uzsver, ka savstarpēji cieši saistītos pārrobežu reģionos ir vajadzīga kopīga attīstība, lai nodrošinātu kohēziju un ilgtspējīgu izaugsmi. Šajā nolūkā ir nepieciešama integrēta teritoriālā stratēģija, pārrobežu sadarbībā radīto ienākumu taisnīga sadale un pārrobežu infrastruktūras un sabiedrisko pakalpojumu – kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pārrobežu reģiona darbību – pārrobežu finansēšana; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa labāk veicināt un vairāk atvieglot pārrobežu sadarbību mobilitātes jomā izglītības, apmācības un nodarbinātības nolūkos. Cilvēkiem šāda veida mobilitāte uzlabo nodarbinātības izredzes, veicina viņu atvērtību pasaulei un stiprina Eiropas pilsoniskumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka izglītības sistēmās, tostarp pierobežas reģionu augstskolās un pieaugušo un profesionālās izglītības iestādēs, būtu jāpiedāvā iespējas saskaņā ar mūžizglītības koncepciju pēc iespējas agrīnā posmā apgūt kaimiņu reģionu valodas, pielāgojot mācību programmas pašreizējām un turpmākajām darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

28.

Pārrobežu pārvaldības stiprināšana

| 29. | aicina paredzēt pārrobežu struktūrām, piemēram, eiroreģioniem, darba kopienām un pārrobežu Eiropas teritoriālās sadarbības grupām, lielāku lomu pārrobežu teritoriju pārvaldībā un ar tām regulāri apspriesties par visiem pārrobežu dzīves aspektiem. Dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāizstrādā darba metodes, lai to varētu nodrošināt; |
| --- | --- |

29.

Attīstīt kopīgas pārrobežu identitātes apziņu

| 30. | uzsver, ka pārrobežu sadarbība attiecas ne tikai uz ekonomisko sadarbību, bet arī uz dzīvi pierobežas reģionos un kopīgas identitātes apziņas veidošanu. Būtu jāizstrādā uz kultūru balstīta pieeja, kurā būtu uzsvērta pārrobežu reģionu bagātīgā materiālā un nemateriālā mantojuma nozīme un kas iedzīvotājiem dotu iespēju regulāri mijiedarboties un socializēties ar kaimiņiem, veidojot savstarpēju uzticēšanos, kuras trūkums joprojām ir nozīmīgs šķērslis pārrobežu sadarbībai. Šajā ziņā ļoti nozīmīgi ir cilvēku savstarpējās sadarbības projekti, jo tie it īpaši stiprina kultūru apmaiņu un padziļina vietējā mēroga sadarbību, kas iedzīvotāju ikdienas dzīvē ir vissvarīgākais. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī iedzīvotāju daudzveidībai, un būtu jāapsver piemēroti instrumenti, kas dod iespēju piemērot iekļaujošu pieeju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atbalsta “ES digitālās pārrobežu pakalpojumu kartes” izveidi un atgādina likumdevējiem, ka pakalpojumu e-kartes sākotnējais mērķis ir samazināt administratīvo procedūru sarežģītību un izmaksas, kas rodas, pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem, it īpaši MVU, pildot administratīvās formalitātes; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības atbalstīt regulāru pārrobežu pasākumu un festivālu organizēšanu kultūras, izglītības un sporta jomā; uzsver, ka jauniešu brīvprātīgais darbs un jauniešu līdzdalība pārrobežu un Eiropas sadarbības iniciatīvās būtu jāpilnveido, pabeidzot INTERREG Brīvprātīgo jauniešu iniciatīvas un Eiropas Solidaritātes korpusa izveidi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jārosina universālu automatizētu tulkošanas ierīču izstrāde, ņemot vērā, ka tās ir īpaši noderīgas pārrobežu reģionos; |
| --- | --- |

33.

Labāks regulējums spēcīgākiem pierobežas reģioniem

| 34. | uzsver, ka Eiropas Savienība ir pieņēmusi daudzus tiesību aktus un līgumus, kas var būtiski uzlabot pierobežas reģionos dzīvojošo iedzīvotāju ikdienu, taču to īstenošanā ir vērojami trūkumi un turpmākie pasākumi ir nepilnīgi; mudina Eiropas Komisiju pārskatīt spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu un stiprināt pēckontroli, lai nodrošinātu to pienācīgu īstenošanu visos līmeņos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Eiropas Komisiju ierosināt instrumentu dalībvalstu koordinācijai ES direktīvu transponēšanas gaitā, lai neradītu jaunus juridiskus šķēršļus uz robežām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt pārrobežu teritoriālās ietekmes novērtējumus par visiem attiecīgajiem tiesību aktu priekšlikumiem ar iespējamu pārrobežu ietekmi, lai izvairītos no jaunu šķēršļu radīšanas pārrobežu reģionos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Eiropas Komisiju ierosināt pārskatīt vai precizēt Šengenas nolīgumu, it īpaši noteikumus, kas ļauj dalībvalstīm slēgt robežas vai ieviest papildu administratīvas prasības to šķērsošanai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž dziļu nožēlu par to, ka dalībvalstu diskusijas par ierosināto Eiropas pārrobežu mehānismu (ECBM) nav bijušas sekmīgas, ņemot vērā, ka priekšlikums būtu veicinājis ievērojamu progresu pārrobežu sadarbības jomā. Tā kā pārrobežu juridiskie un administratīvie šķēršļi ievērojami ierobežo pārrobežu sadarbību un dzīves kvalitāti pierobežas reģionos, RK aicina Komisiju izstrādāt jaunu iniciatīvu, ar ko pārskatīt ECBM regulu, ņemot vērā dalībvalstu iepriekš izvirzītos jautājumus. RK brīvprātīgi piesakās pirms šā jaunā regulas priekšlikuma izstrādes organizēt diskusijas ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām un visām citām ieinteresētajām personām, kas interesējas par šo jautājumu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis atzīt eiroreģionus par Eiropas integrācijas un kohēzijas nozīmīgu instrumentu, jo tie veido eiroreģionu identitāti, apstiprina kopējas stratēģijas, palīdz samazināt attiecīgās izmaksas un veicina ciešāku sadarbību starp kaimiņiem. Tādēļ aicina veicināt un stimulēt eiroreģionu lomu pārrobežu sadarbībā, sniedzot tiem lielāku finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

39.

Eiropas teritoriālās sadarbības uzlabošana

| 40. | aicina Eiropas Savienību pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu tās vidusposma pārskatīšanas laikā, piešķirot ievērojami lielāku finansējumu INTERREG programmām un Eiropas teritoriālajai sadarbībai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prasa arī turpmāk ievērojami vienkāršot INTERREG projektus un uzsver, ka tiem jābūt pietiekami elastīgiem, lai apmierinātu pārrobežu teritoriju reālās vajadzības; aicina INTERREG programmu pārvaldības struktūras arī turpmāk izvairīties no pārmērīgas reglamentēšanas. Būtu jāatsakās no nevajadzīgām administratīvām procedūrām un dažām pārbaudēm un revīzijām, kas notiek pārāk bieži, jo pašreizējā sloga dēļ pārrobežu projekti daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām un citām struktūrām kļūst neiespējami vai nevēlami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir jāsaglabā tādi paši pārrobežu sadarbības ģeogrāfiskie apgabali kā 2014.–2020. gadā, lai nepamatoti neizzustu teritorijas, kuras var pretendēt uz atbalstu dažādās pārrobežu sadarbības programmās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina ES pierobežas reģionus, kā arī INTERREG programmās ieguldīt vairāk līdzekļu pierobežas reģionos īstenotajos cilvēku savstarpējās sadarbības (P2P) projektos un mikroprojektos, kuru pārvaldībā var izmantot regulārus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus vai izveidot “Mazo projektu fondu”, lai palielinātu tikšanās un savstarpējas uzticēšanās veidošanas iespējas, un ierosina arī nodrošināt ciešāku mijiedarbību un sadarbību starp pārrobežu, transnacionāliem un starpreģionāliem pasākumiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, cik svarīga ir pārrobežu sadarbības darbību un Eiropas finansēšanas programmu sinerģija un papildināmība tiešās, netiešās un it īpaši dalītās pārvaldības ietvaros; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka Savienībai INTERREG programmu ietvaros būtu jāfinansē to ierēdņu papildu apmācība, kas strādā pierobežas reģionos pārrobežu sadarbības ietvaros, un jāpiedāvā Erasmus programma, piemēram, valodu apguves un apmaiņas programmas ierēdņiem pārrobežu reģionos, lai stiprinātu pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver RK apņemšanos sadarboties ar dalībvalstīm, ES iestādēm un attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai īstenotu šajā rezolūcijā izklāstītos priekšlikumus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka šajā rezolūcijā iekļauto priekšlikumu mērķis ir veicināt diskusijas konferencē par Eiropas nākotni; šajā saistībā aicina pierobežas reģionu vietējās un reģionālās pašvaldības organizēt pārrobežu dialogus ar iedzīvotājiem un izveidot pastāvīgus apspriešanās mehānismus, ar kuriem iedzīvotāji varētu sniegt ieguldījumu konferencē par Eiropas nākotni; |
| --- | --- |

47.

Pārrobežu sadarbības ārējā dimensija

| 48. | atgādina, ka pārrobežu sadarbība un pastāvīgas pārrobežu struktūras, piemēram, eiroreģioni, darba kopienas un ETSG, var ievērojami sekmēt ilgtspējīgu attīstību aiz ārējām robežām, veicināt ciešāku ES sadarbību ar kaimiņvalstīm, atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, uzlabot drošību un virzīt uz priekšu sociālekonomisko attīstību. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām pie ES ārējām sauszemes un jūras robežām būtu jāpastiprina sadarbība ar kaimiņvalstīm ārpus ES abu pušu labā, attīstot kopīgu infrastruktūru, stiprinot sociālekonomisko sadarbību un pastiprinot kultūras apmaiņu, kā arī dodot iespēju veidot kopīgus dienestus, kas nāktu par labu pierobežas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina uz pārrobežu sadarbību starp Eiropas, valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm raudzīties kā uz svarīgu aspektu centienos ilgtermiņā atrisināt humanitārās krīzes Eiropā un tās apkaimē; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver pārrobežu programmas PEACE būtisko nozīmi miera procesā pie Īrijas un Ziemeļīrijas robežas un pauž nožēlu par Apvienotās Karalistes valdības lēmumu izstāties no dalības citās Eiropas teritoriālās sadarbības programmās. Pamatojoties uz sekmīgo darbu, kas veikts ar INTERREG programmām, kuras aptver Ziemeļjūras reģionu, RK uzskata, ka ir svarīgi veicināt turpmākus pārrobežu projektus un struktūras, lai saglabātu ciešu saikni ar Apvienotās Karalistes pilsētām un reģioniem, pat ja tā nav oficiāli iesaistīta ES sadarbības programmās; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina, ka ES ārējās robežas plešas līdz Karību jūrai, Indijas okeānam un Rietumāfrikas krastam, jo šajās teritorijās ir Eiropas tālākie reģioni. Šie reģioni ir ļoti pakļauti riskiem un ārkārtas situācijām, kas cita starpā saistītas ar migrācijas plūsmām, nelikumīgu tirdzniecību, dabas katastrofām un veselības krīzēm. Atšķirībā no citām ārējām robežām ar kaimiņvalstīm, ES nav izstrādājusi kopējas stratēģijas šiem reģioniem. Komiteja aicina virzīt uz priekšu darbu šajā virzienā un izstrādāt rīcības plānus katram no šiem reģioniem, lai veidotu ciešāku sadarbību ar kaimiņvalstīm un izmantotu šajās teritorijās esošo Eiropas tālāko reģionu stratēģisko potenciālu. |
| --- | --- |

51.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021.

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/11

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija”

(2021/C 440/03)

| Ziņotājs: | Robert VAN ASTEN (NL/Renew Europe)
  Hāgas domes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni”
  COM(2020) 789 final |

Ziņotājs:

Robert VAN ASTEN (NL/Renew Europe)

Hāgas domes loceklis

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni”

COM(2020) 789 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē ES ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju. Ar šo paziņojumu Eiropas Komisija sasaista ES zaļā kursa ilgtspējīgas attīstības programmu, digitalizācijas programmu un mobilitātes nozīmi atveseļošanā pēc koronavīrusa krīzes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mobilitāte savieno cilvēkus, pilsētas un reģionus, un tā ir labi funkcionējošas ekonomikas priekšnoteikums. Tomēr mobilitāte rada ceturtdaļu no CO2 emisijām Eiropā. Tāpēc Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas visaptverošo pieeju, kuras mērķis ir panākt ilgtspējīgāku mobilitāti, uzlabot ilgtspējīgu alternatīvu risinājumu pieejamību un ieviest piemērotus stimulus, tostarp cenu stimulus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tomēr norāda, ka līdztekus ilgtspējīgas mobilitātes stiprināšanai ir jāpievēršas arī citām saistītām problēmām, piemēram, transporta pieejamībai, pieņemamai cenai, ceļu satiksmes drošībai, veselībai, telpiskajai plānošanai, efektīvām alternatīvām privātajam transportam un demogrāfiskajām pārmaiņām. Stratēģijā nav paredzēts neviens konkrēts pasākums, kas nodrošinātu, lai dažādās šajā nolūkā īstenotās darbības būtu savstarpēji pastiprinošas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka mobilitāte pilsētās un reģionos nozīmē saikni starp mājokli, veselības aprūpes iestādēm, darbavietu, zināšanu ieguves, tirdzniecības un brīvā laika pavadīšanas vietām. Pārkārtošanās mobilitātes jomā notiek galvenokārt reģionālajā un vietējā līmenī. Stratēģijā lielāka uzmanība būtu jāpievērš pilsētu un reģionu zināšanām un pieredzei ilgtspējīgas mobilitātes veidošanā. Lai īstenotu pārkārtošanos uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti, ir vajadzīga kopīga pieeja, kurā atbilstoši aktīvas subsidiaritātes principam iesaistīti visi pārvaldības līmeņi (daudzlīmeņu pārvaldība); |
| --- | --- |

4.

| 5. | tāpēc uzskata, ka jautājums nav tikai par transportlīdzekļu ilgtspējības uzlabošanu (virzībā uz bezemisiju transportlīdzekļiem), bet vairāk par to, ka ir svarīgi, kad vien iespējams, samazināt pārvietošanās attālumu un pārvietošanās reižu skaitu, kā arī mainīt mobilitātes veidus (priekšroku dodot ilgtspējīgākiem un aktīvākiem pārvietošanās veidiem, piemēram, kājāmiešanai, riteņbraukšanai, kā arī autobusu un dzelzceļa izmantošanai) un koplietot transportlīdzekļus (izmantojot viedu transporta vajadzību apkopošanu ar digitāliem rīkiem (automobiļu koplietošana), tostarp lauku apvidos); |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka ir jāmainās lietotāju paradumiem, lai mobilitātes pārkārtošanās būtu iespējama, tāpēc lietotājiem ir izšķiroša nozīme. Lielāka uzmanība jāpievērš sociālajai inovācijai, uzsvaru liekot uz efektīviem stimuliem, kurus pilsētas un reģioni var izmantot aktīvas mobilitātes veicināšanai, piemēram, riteņbraukšanas veicināšanai institucionālajā līmenī, velostāvvietu ierīkošanai, veloceliņu un gājēju celiņu pienācīgas izmantošanas uzraudzībai, un veikt visu nepieciešamo, lai uzlabotu pieejamību visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu, ka stratēģija neatspoguļo visaptverošas Eiropas mobilitātes politikas redzējumu, kurā visi transporta veidi tiktu izskatīti vienoti un līdzsvaroti. Šajā saistībā uzsver, ka Komisijai lielāks uzsvars būtu jāliek uz citiem ilgtspējīgiem transporta veidiem, piemēram, autobusiem, kuriem būs izšķiroša nozīme pārejā uz ilgtspējīgu, drošu un pieejamu mobilitāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka Eiropas Savienībai, tās dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām ir jāsāk uzskatīt sabiedriskās vietas par kopēju labumu, jo īpaši pilsētās saistībā ar plānošanu un pilsētplānošanu, kā arī ar klimata un enerģētikas plānošanu. Tas varētu palīdzēt panākt, lai sabiedriskā telpa vairs netiktu primāri izmantota privātām automašīnām, bet kļūtu par pilsoņu kopēju labumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis, to reģionus un pilsētas daudz aktīvāk rūpēties par to, lai palielinātos kājāmiešanas, riteņbraukšanas, sabiedriskā transporta un cita ilgtspējīga kolektīvā transporta iespēju īpatsvars pilsētu, piepilsētas un lauku apvidos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā galvenā uzmanība ir pievērsta individuālajiem automobiļiem, un līdz ar to bez ievērības palikusi to ietekme uz sastrēgumiem un citas negatīvās sekas (troksnis, gaisa piesārņojums, satiksmes negadījumi, siltumnīcefekta gāzes, barjeras efekti u. c.). Tas it īpaši attiecas uz tranzīta reģioniem un pilsētām. Turklāt dažās dalībvalstīs līdz ar iedzīvotāju pārcelšanos no pilsētas centra uz piepilsētām pieaug pārvietošanās daudzums; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž gandarījumu par ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu svarīgo nozīmi. Tos izmanto arvien lielāks skaits Eiropas pilsētu. Tomēr vajadzētu paplašināt šo plānu darbības jomu, iekļaujot tajos piepilsētu reģionus, kas ir ikdienas pilsētvides sistēmas neatņemama sastāvdaļa (1). Šī sistēma dažādās pilsētās vai reģionos var būt atšķirīga un ietvert gan apkārtējās piepilsētas, gan lauku teritorijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ES programmā “Apvārsnis” paredzēto uzdevumu īstenošana, piemēram, 100 klimatneitrālas pilsētas līdz 2030. gadam, sniedz būtisku ieguldījumu ES stratēģijā izvirzīto galveno sabiedriskas nozīmes mērķu sasniegšanā, un ka šie uzdevumi veido veselumu, kas aptver daudzas tematiskās jomas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ērti savienojumi ir būtisks ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas faktors; norāda, ka mobilitātes stratēģijā īpaši pietrūkst konkrētu Eiropas Komisijas iniciatīvu, kas būtu paredzētas lauku, izolētām un tālākām teritorijām un kuru pamatā būtu svarīgā loma, ko vispārējas nozīmes pakalpojumu nodrošināšanā mobilitāte pilda lauku apvidos ar izkliedētām struktūrām. Aptuveni divas trešdaļas Eiropas iedzīvotāju dzīvo ārpus lielpilsētām. Mazāk apdzīvotos apgabalos, salās, tālākajos un kalnu reģionos sabiedriskā transporta pakalpojumi saskaras ar lielām problēmām. Ar Eiropas līdzekļiem un reglamentējošiem pasākumiem būtu jāpalīdz uzlabot iedzīvotāju mobilitāti visur; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka reģioni un pilsētas bieži vien pašas sniedz vai pasūta sabiedriskā transporta pakalpojumus un definē sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, piemēram, veselības transporta un regulāro sabiedrisko pasažieru autopārvadājumu jomā. Šajā sakarā Komiteja aicina Eiropas Komisiju, pārskatot skaidrojošās pamatnostādnes par sauszemes transporta sabiedrisko pakalpojumu saistību regulu, vairāk ņemt vērā transporta ilgtspējas dimensiju, jo īpaši, lai ļautu vietējām un reģionālajām pašvaldībām noteikt stingrākas prasības; |
| --- | --- |

14.

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma

| 15. | norāda, ka problēmas, ar ko saskaras pilsētas un reģioni, ir atšķirīgas. Dažos lielpilsētu reģionos un tranzīta reģionos ir vērojami lieli sastrēgumi, augsts gaisa piesārņojuma un vides trokšņa līmenis. Savukārt citos, it īpaši mazapdzīvotos reģionos vai lielo pilsētu piepilsētās, ērtu savienojumu trūkums ir liela problēma, kas apdraud to pieejamību. Visbeidzot, dažiem reģioniem ir jātiek galā ar cilvēku sezonālu pieplūdumu, kas iedzīvotāju skaitu var palielināt līdz pat trīs reizēm. Lielos reģionus var skart visi šo problēmu veidi reizē; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst ES ūdeņraža stratēģiju un uzsver, ka no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtajam ūdeņradim un no tā atvasinātajām e-degvielām piemīt potenciāls dekarbonizēt tās transporta jomas, kurās elektrifikācija nav lietderīga vai ir mazticama, piemēram, smago kravu, ūdensceļu un gaisa transportu. Zaļais ūdeņradis var būt lietderīga alternatīva arī vietējam sabiedriskajam transportam un pašvaldību speciālajiem transportlīdzekļiem (2); |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka mobilitāte ir cieši saistīta ar telpisko plānošanu, piemēram, dzīvojamo rajonu, darbavietu, pakalpojumu sniegšanas vietu un kultūras norišu atrašanās vietu plānošanu, kā arī gājēju celiņu un veloceliņu, sabiedriskā transporta pieturvietu, stāvvietu u. c. ierīkošanu. Strukturālā plānošana un zemes izmantošanas sadalījums kalpo par ievirzi mobilitātes elementiem un nosaka to būvēšanai nepieciešamos kritērijus. Koncentrējoties tikai un vienīgi uz visu pašreizējo mobilitātes veidu lielāku ilgtspēju, ES nav pienācīgi ņēmusi vērā telpiskās dimensijas nozīmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mobilitāte lauku apvidos ir viens no svarīgiem telpiskās plānošanas aspektiem, jo tā nodrošina apdzīvoto vietu savienojamību ar galveno lauku pilsētu vai administratīvo centru, kurā atrodas visi būtiskie sabiedriskie pakalpojumi. Pateicoties efektīvākiem transporta veidiem un izvērstākam teritoriālajam transporta tīklam, lauku mobilitāte dod iedzīvotājiem iespēju piekļūt pamatpakalpojumiem (izglītībai, veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem utt.) ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pilsētu un piepilsētu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda: lai samazinātu emisijas, ko rada ar fosilajām degvielām saistīta mobilitāte, ieteicams, lai katra dzīvojamā rajona tiešā tuvumā atrastos tādi pamatpakalpojumi kā mājokļi, darbvietas, skolas, veselības centri, uzņēmumi, brīvā laika pavadīšanas (3) un tirdzniecības vietas. Vienlaikus Covid-19 pandēmija un digitālais darbs veicina mājokļu lielāku neatkarību no darbavietas, un arī tas ilgtermiņā varētu samazināt satiksmes intensitāti. Tāpēc Eiropas Reģionu komiteja, kad vien iespējams un ņemot vērā Eiropas pašvaldību atšķirīgos apstākļus, aizstāv koncepciju “15 minūtēs pieejama pilsēta”, saskaņā ar kuru visam, kas cilvēkiem nepieciešams un lielai daļai no tā, ko viņi vēlas, ir jāatrodas 15 minūšu brauciena attālumā. Lai gan “15 minūtēs pieejamā pilsētā” var izmantot automobiļus, tie nevar noteikt ne tās dimensijas, ne arī formu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir jāņem vērā ierobežojumi tālākajos reģionos, kur ir grūtāk un dārgāk izveidot, plānot un uzturēt iedzīvotājus apkalpojošu sabiedriskā transporta tīklu un kur alternatīvu risinājumu trūkuma dēļ joprojām galvenokārt tiek izmantoti individuālie automobiļi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka pilsētas un reģioni, izveidojot gājējiem, riteņbraucējiem un sabiedriskajam transportam piemērotu infrastruktūru, veicina aktīvu mobilitāti. Šajā infrastruktūrā ir jāparedz ērti un droši pārsēšanās risinājumi, jāpielāgo pasažieru transportlīdzekļi tā, lai tajos varētu pārvadāt velosipēdus, kā arī jāparedz kvalitatīvi un cenas ziņā pieejami savienojumi iedzīvotājiem, kuri dzīvo piepilsētās un lauku ciematos. Komiteja pauž nožēlu, ka stratēģijā nav skaidra redzējuma par sabiedrisko transportu. Ierosinātajā stratēģijā dažādām vajadzībām mobilitātes jomā būtu jāparedz tādi transporta veidi, kas katrā konkrētajā gadījumā būtu efektīvāki, ilgtspējīgāki un vairāk atbilstu sabiedrības vajadzībām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka ērti savienojumi ir būtisks ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas faktors. Tie savieno visus reģionus un pilsētas vienotajā tirgū un nodrošina, lai neviens nepaliktu bez ievērības. Tas attiecas ne tikai uz pārvietošanos saimnieciskās darbības reģionos esošo lielpilsētu robežās, bet arī uz vidēja lieluma pilsētām, lauku apvidiem, kalnu un nomaļiem apgabaliem, tālākiem reģioniem un salām; |
| --- | --- |

22.

Ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni

| 23. | konstatē, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni ir stratēģijas centrālais elements. Ar šo 2013. gadā ieviesto brīvprātīgo politikas instrumentu ir paredzēts veicināt pilsētu mobilitātes pārvaldību un pilsētu savienojumus ar to apkaimēm (piepilsētām). Līdz šim 1 000 Eiropas pilsētu ir pieņēmušas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus. Beidzamo gadu laikā ES (4) ir publicējusi nostādnes par tādiem jautājumiem kā mazemisiju zonas, velobraukšana un kopābraukšana, elektromobilitāte un lauku teritoriju publiskās telpas klimata plānošana, kas aptver daudzus un dažādus aspektus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka atsevišķas dalībvalstis īsteno reģionālos mobilitātes plānus, kas dod iespēju labāk pielāgoties risināmajām problēmām un nodrošina savienojumu ar reģionālo ikdienas pilsētvides sistēmu. Šo iniciatīvu pamatā ir funkcionālu pilsētu teritoriju koncepcija, taču pašreizējā Eurostat definīcija pienācīgi neatspoguļo strukturālo un funkcionālo realitāti policentriskos reģionos, starp kurām pastāv transporta plūsmas. Reģionālajiem ilgtspējīgas mobilitātes plāniem arī vajadzētu kalpot par instrumentu, lai efektīvi un ilgtspējīgi nodrošinātu transportu vismazāk apdzīvotajos lauku reģionos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāniem vajadzētu būt pietiekami elastīgiem, lai tajos tiktu atspoguļota pilsētu un reģionu daudzveidība un ievērots subsidiaritātes princips. Ir svarīgi finansiāli atbalstīt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu izstrādi un tajos paredzēto pasākumu īstenošanu, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu iepazīties ar metodoloģiju un savstarpēji mācīties, ieviešot jaunas politikas koncepcijas un veicot izmēģinājumus, ar kuriem paredzēts mainīt paradumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka ilgtspējīgas mobilitātes plānos būtu pienācīgi jāņem vērā lauku apvidu, tālāko reģionu, salu un kalnu reģionu intereses, lai nodrošinātu ērtus savienojumus un pieejamību. Šajā nolūkā ir jāizstrādā mobilitātes modeļi, kuru pamatā būtu efektīvas un ilgtspējīgas sistēmas, piemēram, transports pēc pieprasījuma. Lai nodrošinātu pienācīgu savienojumu ar izkliedētām, tālākām un grūti pieejamām teritorijām, šādos plānos jāiekļauj arī lauku apvidi, kas ir atkarīgi no galvenā pilsētu mezglpunkta; |
| --- | --- |

26.

Finansēšanas instrumenti

| 27. | lai ierobežotu automobiļu satiksmi un mazinātu tās negatīvās ārējās sekas, uzsver, ka kolektīvajam sabiedriskajam transportam, kam būtu jāietver arī skolu transports, arī turpmāk vajadzētu būt vienam no ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu stūrakmeņiem; aicina Komisiju jaunajā pilsētu mobilitātes satvarā atzīt šos transporta veidus par ilgtspējīgas mobilitātes pamatu un nodrošināt pietiekamu atbalstu to plašākai izmantošanai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka lielais ieguldījumu apjoms, kas nākamajos gados būs vajadzīgs, lai īstenotu pārkārtošanos mobilitātes jomā, būs jāfinansē no pašu resursiem valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. Tādēļ Eiropas Savienībai Stabilitātes un izaugsmes pakta un valsts atbalsta noteikumu ietvaros ir jāparedz iespēja veikt ieguldījumus, lai mazinātu transporta ietekmi uz vidi un sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tomēr norāda, ka būs vajadzīgs papildu ES finansējums, lai veiktu ieguldījumus, kas palīdzētu īstenot ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos paredzētos pasākumus labu dzīves apstākļu veidošanai pilsētās un reģionos. Šie pasākumi ietver uzlabotus sabiedriskā transporta pakalpojumus un gājējiem un velobraucējiem paredzētus tīklus, kā arī kvalitatīvas infrastruktūras veidošanu, piemēram, publiskos uzlādes punktus elektriskajiem transportlīdzekļiem un ūdeņraža elementa transportlīdzekļiem, kopābraukšanas sistēmas, viedlietotnes; Mazāk attīstītos reģionos ar mazākām finansēšanas iespējām finanšu resursi ir jāvirza uz sākotnējiem ieguldījumiem un transporta pakalpojumu darbības izmaksām ilgtermiņā. Ņemot vērā stingrās prasības attiecībā uz ES finansējuma izmantošanu un sarežģīto budžeta struktūru dalībvalstīs, vietējām un reģionālajām pašvaldībām šiem līdzekļiem dažkārt ir grūtāk piekļūt nekā citām finansēšanas iespējām;
  norāda, ka autobūves un piegādes nozaru pārstrukturēšanas dēļ ar lieliem izaicinājumiem saskaras reģioni, kuru ekonomika ir lielā mērā orientēta uz tām. E-transportlīdzekļu un hibrīdelektrisko transportlīdzekļu ražošana visā vērtību ķēdē, no ražošanas līdz apkopei, ir ievērojami mazāk darbietilpīga. Jaunajām tehnoloģijām ir vajadzīgas pilnīgi citas prasmes. Tiem reģioniem, kuros automobiļu rūpniecība ir nozīmīga ekonomikas un nodarbinātības sastāvdaļa, būtu no Eiropas fondiem jāsaņem papildu atbalsts, kas nepieciešams, lai mazinātu Eiropas Savienības pieprasītās pārkārtošanās rezultātā radušos riskus un kompensētu nelabvēlīgo ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka autobūves un piegādes nozaru pārstrukturēšanas dēļ ar lieliem izaicinājumiem saskaras reģioni, kuru ekonomika ir lielā mērā orientēta uz tām. E-transportlīdzekļu un hibrīdelektrisko transportlīdzekļu ražošana visā vērtību ķēdē, no ražošanas līdz apkopei, ir ievērojami mazāk darbietilpīga. Jaunajām tehnoloģijām ir vajadzīgas pilnīgi citas prasmes. Tiem reģioniem, kuros automobiļu rūpniecība ir nozīmīga ekonomikas un nodarbinātības sastāvdaļa, būtu no Eiropas fondiem jāsaņem papildu atbalsts, kas nepieciešams, lai mazinātu Eiropas Savienības pieprasītās pārkārtošanās rezultātā radušos riskus un kompensētu nelabvēlīgo ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātības līmeni;

| 30. | uzsver, ka, neraugoties uz Komisijas pausto apņemšanos aktīvi atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, ierosinātajā stratēģijā nekāda integrēta pieeja nav paredzēta. Vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāatbalsta, nodrošinot tām labāku informāciju, vienotus kontaktpunktus un tehnisko palīdzību saistībā ar dotāciju pieteikumu vai padomus, kā dalīties pieredzē un pielāgot pieredzi konkrētā reģiona apstākļiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, īstenodamas pārkārtošanos mobilitātes jomā, var saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, Taisnīgas pārkārtošanās fonda (TPF), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM); tomēr piebilst, ka šo fondu līdzekļi nebūt nav pietiekami, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu paveikt savu lomu ilgtspējīgākas mobilitātes nodrošināšanā, tāpēc pieprasa, lai tām, pamatojoties uz tām piešķirtajām kompetencēm, tiktu rezervēta minimāla šo līdzekļu daļa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | lai gan Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes pieņemtā Kopīgo noteikumu regula (KNR) un ERAF regulas ļauj veikt kohēzijas politikas ieguldījumus mobilitātes pārkārtošanā, Komiteja ir sarūgtināta par to, ka šos ieguldījumus dažkārt bloķē Eiropas Komisijas dienesti sarunās par ERAF darbības programmām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka finansējums vietējiem ieguldījumiem ir pieejams arī Interreg programmā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām šī programma ir noderīga tāpēc, ka papildus ieguldījumiem tajā paredzēta arī savstarpējas mācīšanās iespēja. Komiteja uzsver, ka vitāli svarīga ir labas prakses piemēru apmaiņa vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, riteņbraukšanas politikas jomā. Šajā ziņā būtiska loma varētu būt makroreģionālajām stratēģijām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | Iepriekš minēto ES fondu līdzekļi būtu prioritāri jāpiešķir pārejai no privātiem automobiļiem uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, kuriem būs nozīmīga loma enerģētikas pārkārtošanā, piemēram, kolektīvajiem pasažieru pārvadājumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atbalsta priekšlikumu paplašināt TEN-T tīklu finansējumu no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) budžeta, lai iekļautu pirmā un pēdējā kilometra risinājumus, piemēram, multimodālas mobilitātes platformas, transportmijas stāvparkus, kā arī aktīvu un drošu infrastruktūru gājējiem un riteņbraucējiem; uzsver, ka ar TEN-T paredzēto finansējumu ir jāatbalsta arī sabiedriskā un kolektīvā transporta infrastruktūras projekti, piemēram, dzelzceļa un autoostu renovācija, dzelzceļa līniju reaktivizācija un elektrifikācija vai risinājumi intermodālo pārvadājumu veicināšanai, un atbalsta ideju, ka šajā nolūkā būtu jāievieš obligāts ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāns; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata: lai nodrošinātu gaidāmo plaša mēroga pārkārtošanos virzībā uz ilgtspējīgas un atjaunojamas degvielas izmantošanu (TEN-T tīklā), ir jānodrošina savienojums ar enerģētikas tīklu (saistībā ar TEN-E tīkliem), lai varētu (ātri) uzlādēt elektriskos transportlīdzekļus, ar ūdeņradi vai citu alternatīvu degvielu darbināmus transportlīdzekļus un atbalstīt to plašāku izmantošanu visos transporta veidos. Šajā nolūkā būtiska nozīme ir sistēmu integrācijai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka TEN-T tīkla vēlamajā paplašināšanā lielāka nozīme jāpiešķir pilsētu mezgliem. Šie mezgli pašlaik saņem tikai 1 % no EISI finansējuma. Lai veicinātu līdzfinansējuma pieejamību, ir precīzāk jādefinē jēdziens “pilsētas mezgls”. Pilsētu mezgli ir daļa no plašāka savienojumu tīkla. Ir jāapraksta un jāatbalsta šo mezglu loma aktīvas mobilitātes un sabiedriskā transporta jomā, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību loma TEN-T pārvaldībā. Vietējās pašvaldības, kuras pārstāv pilsētas mezglus, būtu sistemātiski jāiesaista attiecīgā TEN-T centrālā tīkla koridora foruma sanāksmēs. Turklāt Eiropas Komisijai būtu precīzāk jādefinē ieguldījumi, kuri pilsētu mezglos būs tiesīgi atbilstoši prioritātei “dzelzceļa līnijas” un atbilstoši prioritātei “multimodālie pasažieru mezgli” EISI uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Visbeidzot, TEN-T tīkla pilsētu mezglu saraksts būtu jāpaplašina saistībā ar 2021. gada rudenī paredzēto pārskatīšanu, jo tas būtiski ierobežo finansējuma piesaistīšanas iespējas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē programmu “Apvārsnis Eiropa” ar tās kopu “Klimats, enerģētika un mobilitāte” un kopu “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss”, kā arī atbalsta 100 viedo un klimatneitrālo pilsētu uzdevumu. Lai īstenotu pārkārtošanos mobilitātes jomā, ir vajadzīga inovācija, eksperimentēšanas un zināšanu apmaiņas iespējas. Pilsētas un reģioni var kļūt par laboratorijām gan tehnisko aspektu, gan iekļaujošās komponentes, piemēram, aktīvas mobilitātes pieejas izmēģināšanai. Ar jaunajiem inovatīvajiem finanšu instrumentiem ES uzdevumi jeb misijas var palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām pildīt pienākumus un izvirzīt iepriekš definētos mērķus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka “ilgtspējīga infrastruktūra” ir viena no četrām programmas InvestEU darbības jomām (“sadaļām”). Taču tie ir finanšu instrumenti, kuros paredzēta iespēja atgūt ieguldījumu summas. Komiteja norāda, ka nebūt ne no visiem ieguldījumiem tiek gūti ieņēmumi. Tāpēc ir svarīgi, lai konsultāciju centrs InvestEU ņemtu vērā pilsētu un reģionu plašās vajadzības un lai ES līmenī tiktu veidota reāla finanšu inženierija; |
| --- | --- |

39.

Politikas instrumenti

| 40. | norāda, ka ES stratēģijā ir paredzēti daudzi politikas instrumenti, kas var pilsētām un reģioniem palīdzēt īstenot pārkārtošanos mobilitātes jomā, taču vairākos jautājumos trūkst konkrēti formulētu politisku priekšlikumu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai ir vajadzīgs ES regulējums saskaņošanas, standartizācijas un sadarbspējas jomā. Vienīgi ES līmenī ir iespējams izveidot atbilstošu datu standartizāciju, aizsardzību un apmaiņu un pieņemt augstus emisiju un ceļu satiksmes drošības standartus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka ir jāpārtrauc fosilā kurināmā subsidēšana un tā vietā jāatbalsta tīras piedziņas alternatīvās sistēmas, un, šis atbalsts, cik vien iespējams, jāsniedz jaunām tehnoloģijām, lai paātrinātu, nevis palēninātu pārkārtošanos. Šo mērķi var sasniegt, ja piemēro principu “piesārņotājs maksā” un “lietotājs maksā” un atceļ nodokļu atvieglojumus fosilajam kurināmajam. Komiteja vienlaikus konstatē, ka nodokļu modeļi daudzviet ievērojami veicina dienesta transportlīdzekļu ar iekšdedzes dzinējiem nodrošināšanu, kas ir pretrunā ES ilgtermiņa un vidēja termiņa mērķiem klimata jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atbalsta Eiropas Komisijas ieceri autotransportu iekļaut emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā; tomēr raizējas, ka iekļaušanas rezultātā ciest varētu neaizsargātie patērētāji; tāpēc uzstāj, ka no šā jaunā nodokļa ieņēmumiem būtu jāfinansē plaša publiska ieguldījumu programma jaunās kohēzijas politikas ietvaros ar mērķi dot vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespēju veidot dekarbonizētu transporta piedāvājumu visiem ES pilsoņiem, neraugoties uz to, kur viņi dzīvo, un pirmām kārtām savienojot lauku un attālus apvidus ar urbāniem centriem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka ir vajadzīgi dažādi stimuli, lai panāktu transporta veidu maiņu. Tie varētu būt pozitīvi stimuli, piemēram, vietējā sabiedriskā transporta paplašināšana, nodokļu stimuli bezemisiju transportlīdzekļu (velosipēdu, motorolleru un automobiļu) iegādei un efektīvs, uzticams un cenas ziņā pieejams dzelzceļa transports. Lai to panāktu, var arī piemērot tarifu stimulus – ceļu lietošanas maksu un nodevu par sastrēgumiem, kam būtu jāveicina ilgtspējīga kolektīvā transporta izmantošana un kas diferencēta pēc atrašanās vietas un laika, uzlikt nodokli aviācijas degvielai, paplašināt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, attiecinot to arī uz aviāciju un jūras transportu, un ieviest plašāku vides nodokli, lai risinātu autotransporta un piesārņojuma problēmas, piemēram, Alpos vai citos pārrobežu reģionos, kuros tranzīta satiksmes dēļ vērojami lieli sastrēgumi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka koronavīrusa krīzes laikā daudzas pilsētas un reģioni ir (no jauna) atklājuši aktīvu mobilitāti. Riteņbraukšana un iešana kājām ir ne tikai veselīgi pārvietošanās veidi, kas veicina fizisko aktivitāti, bet arī labvēlīgi ietekmē klimatu. Tādēļ ES politiskajā darba kārtībā lielāka uzmanība jāpievērš aktīvajai mobilitātei; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka Enerģijas nodokļu direktīvas pārskatīšana sniedz unikālu iespēju transporta dekarbonizācijai un energoefektīvāko transporta līdzekļu, piemēram, kolektīvā pasažieru transporta, izmantošanas veicināšanai, kā arī transporta izmaksu internalizācijas stiprināšanai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | piebilst, ka kolektīvā transporta veicināšana ir jāpapildina ar pasākumiem, kas visiem lietotājiem atvieglotu tā izmantošanu gan cenu ziņā, piemēram, ar zemām cenām tā lietotājiem vai bezmaksas braucienus atsevišķām grupām, gan paredzot iespēju apvienot kolektīvā transporta un riteņbraukšanas izmantošanu, lai veicinātu jaukta tipa mobilitātes modeļus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka atkarībā no reģionālajiem un vietējiem apstākļiem ilgtspējīgi risinājumi var būt atjaunojamas biodegvielas, e-degvielas, ūdeņradis un citas novatoriskas degvielas un piedziņas sistēmas, un tās nedrīkst būt nelabvēlīgākā situācijā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka publiskā un privātā sektora risinājumi – vienošanās ar uzņēmumiem par darbu no mājām, uzņēmumu atrašanās vietas izvēles politika un loģistika pilsētā – var palīdzēt samazināt neilgtspējīgu pārvietošanos. ES var nodrošināt, lai šie publiskā un privātā sektora risinājumi tiktu plašāk piemēroti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka pilsētas un reģioni cenšas ierobežot automobiļu un smago kravas transportlīdzekļu satiksmi, izveidojot vides aizsardzības un bezemisiju zonas; lai efektīvi piemērotu šos pasākumus, aicina nodrošināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām piekļuvi EUCARIS (5) sistēmai, kas ietver citu dalībvalstu transportlīdzekļu reģistrācijas datus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē priekšlikumus par bezemisiju transportlīdzekļiem (CO2 standarti un standarti pēc Euro VI), taču norāda, ka noteikumi ir jāveido tā, lai tie ietu kopsolī ar šim nolūkam nepieciešamo atjaunojamās enerģijas ražošanas, pārvades tīklu un reģionālo un vietējo sadales tīklu, degvielas uzpildes un elektriskās uzlādes infrastruktūras paplašināšanu. Jaunajiem standartiem ir jānodrošina pietiekami daudz iespēju inovācijai un jābūt tehnoloģiski neitrāliem. Šie noteikumi būtu jāattiecina ne tikai uz vieglajiem automobiļiem un autobusiem, bet arī “tīriem” vieglajiem kravas automobiļiem un lielas noslodzes transportlīdzekļiem saistībā ar bezemisiju loģistiku pilsētās. Komiteja arī aicina pieņemt ES tiesību aktus attiecībā uz piesārņojošiem mopēdiem/motorolleriem un iekšzemes ūdensceļu kuģiem. Papildus emisijām ir vajadzīgi stingrāki noteikumi par riepām un bremzēm, lai samazinātu daļiņas, kas palielina gaisa piesārņojumu. Šajā saistībā vienmēr jāpievērš uzmanība, lai transportlīdzekļiem tiktu piemērotas arī citas prasības (it īpaši attiecībā uz attālumu kilometros un uzlādes/uzpildes ilgumu), kas ir svarīgas pasažieru pārvadājumu un piegādes pakalpojumu, it īpaši vietējā sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atbalsta skaidru ES satvaru vieglajiem elektrotransporta līdzekļiem, piemēram, elektriskajiem motorolleriem, elektriskajiem velosipēdiem un citiem mikromobilitātes ierīču veidiem Regulā (ES) Nr. 168/2013; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri vēl 2021. gadā sagatavot nostādnes, lai veicinātu mikromobilitātes ierīču drošu izmantošanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Eiropas Komisiju darīt vairāk, lai veicinātu elektrisko, mazemisiju un ūdeņraža automobiļu vai velosipēdu iegādi, nodrošinot stimulus, kas palielinās ražošanas apjomus un radīs piemērotu infrastruktūru, tādējādi samazinot to izmaksas, kas pašlaik ir ļoti augstas un padara tos nepieejamus lielam patērētāju skaitam. Tas varētu arī ietvert PVN direktīvas pārskatīšanu, lai dalībvalstis, piemērojot samazinātu nodokļa likmi, varētu stimulēt elektrisko velosipēdu iegādi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzīst, ka daudzās pilsētās un reģionos koncepcija “mobilitāte kā pakalpojums” ir svarīga, lai veicinātu transportu “no durvīm līdz durvīm”. Tāpēc ES ir jāuzņemas saistības attiecībā uz multimodālām biļešu pārdošanas sistēmām un integrētu informāciju par visām transporta iespējām (kombinācijām) (6); |
| --- | --- |

54.

| 55. | atbalsta jaunos priekšlikumus, ko Eiropas Komisija iesniegs ar mērķi attīstīt uzlādes infrastruktūru un ūdeņraža uzpildes stacijas (7). Tas ir svarīgi ne tikai tehnoloģiju ātrā progresa dēļ (ātra degvielas uzpilde, uzlādes zonas un ūdeņradis), bet arī no ugunsdrošības viedokļa. Par uzlādes staciju tehniskajiem standartiem un prasībām un vienotu maksājumu iespēju nodrošināšanu būtu jāvienojas ES līmenī. Stabilas infrastruktūras trūkums pašlaik kavē privātos ieguldījumus tirgū; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzskata, ka multimodālas platformas pašvaldību līmenī ietver labu savienojumu ar starppilsētu un starptautiskajiem transporta maršrutiem, kā arī pārkraušanas vai citas iespējas reģionālajai kravu loģistikai un mazāka apjoma izplatīšanai pilsētās. Līdztekus Eiropas TEN-T koridoru attiecīgai paplašināšanai ir jāveido multimodāla loģistika un pārkraušanas iekārtas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | Komisija ir paredzējusi panākt, lai līdz 2030. gadam regulārie kolektīvie braucieni, kuru attālums ES robežās nepārsniedz 500 km, būtu oglekļneitrāli, un tāpēc Komisija liek lielas cerības uz ātrgaitas dzelzceļa satiksmes divkāršu pieaugumu kā alternatīvu aviotransportam. Līdz 2050. gadam būtu daudz vairāk nekā jādivkāršo dzelzceļa kravu pārvadājumu apjoms un būtiski jāpalielina gaisa, jūras un iekšzemes ūdensceļu transporta ilgtspēja. Eiropas Komisijai, kad vien iespējams, būtu jādod priekšroka tīra transporta alternatīvām; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka ilgtspējas un lielākas konkurētspējas nodrošināšanas nolūkā ir vairāk jāsaskaņo noteikumi dzelzceļa un ūdensceļu transporta jomā. Jāizveido vai jāpaplašina arī multimodālu kravu pārkraušanas punkti gan transporta koridoros, gan reģionos. Turklāt attiecībā uz starptautisko dzelzceļa transportu, uzmanība jāpievērš ne tikai par prioritāti izvirzītajām ātrgaitas dzelzceļa līnijām, bet arī parastajiem (pārrobežu) savienojumiem. Eiropas Savienībai arī turpmāk ar EISI palīdzību ir jāatbalsta pārrobežu dzelzceļa trūkstošo savienojumu izveide, jo tie ir svarīgi, lai savstarpēji savienotu Eiropas reģionus. Šie savienojumi joprojām būtiski uzlabotos, ja ātrums tiktu palielināts līdz 160–200 km/h. Ceļotāji būtu jāmudina īsos un vidējos attālumos atteikties ne tikai no lidmašīnas, bet arī no automobiļa, tā vietā izmantojot vilcienu vai autobusu. Tāpēc Komiteja atbalsta Eiropas Dzelzceļa gadu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver veiksmīgo sadarbību starp Eiropas Komisiju un Eiropas Reģionu komiteju saistībā ar Eiropas Dzelzceļa gadu. Ar gandarījumu norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību lielo interesi par Komisijas uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par pasākumiem, kuru mērķis ir popularizēt dzelzceļu kā ilgtspējīgāko, energoefektīvāko un drošāko transporta veidu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka pārkārtošanās mobilitātes jomā ir arī sociāla pārkārtošanās. Dažas profesijas izzudīs, dažas mainīsies, un tiks radīts daudz jaunu darbvietu. Ir jānodrošina, lai darba ņēmējiem būtu iespēja laikus pārkvalificēties vai atjaunināt savas prasmes, jo īpaši autobūves nozarē. Lielu daļu no elektrisko transportlīdzekļu pievienotās vērtības veido akumulatori, kurus pašlaik lielākoties vēl ražo ārpus Eiropas vietās, kur ir spēkā citi vides un sociālie standarti. Pārveides procesā jānodrošina, lai darbvietas un pievienotā vērtība neaizplūstu uz tiem pasaules reģioniem, kuros klimata un vides mērķi ir zemāki. Ilgtspēja ir jāskata globāli un visā aprites ciklā. Mobilitātes pārveide ietekmēs arī pēcpārdošanas tirgu, neatkarīgas remontdarbnīcas un rezerves daļu tirdzniecību. Ir jāatbalsta pārstrukturēšana pēcpārdošanas tirgus sektorā un jāmazina tās sociālās sekas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | autonomi transportlīdzekļi var pašos pamatos mainīt dzīves telpas izmantošanu. Ņemot vērā Eiropas demogrāfisko attīstību, autonomi transportlīdzekļi paver iespējas lauku apvidiem un pilsētām. Autonoma mobilitāte nākotnē var dot iespēju lauku apvidos mazās pašvaldībās attīstīt “sabiedrisko transportu pēc pieprasījuma”. Tas nodrošina reģioniem attīstības iespējas, sociālās inovācijas potenciālu un iespēju novērst iedzīvotāju skaita samazināšanos laukos. Pilsētu teritorijās autonomie transportlīdzekļi var palielināt satiksmes efektivitāti un uzlabot jaudas izmantojumu. Tas var palīdzēt novērst sastrēgumus, gaisa piesārņojumu un vides troksni lielpilsētās; |
| --- | --- |

61.

| 62. | lai iegūtu sabiedrības uzticību, ir vajadzīga pētniecības, rūpniecības, likumdošanas, pašvaldību un reģionu sadarbība un pieredzes apmaiņa. Ceļu satiksmes drošības uzlabošanai ir jābūt vienam no galvenajiem transporta automatizācijas veidošanas sākuma punktiem. Automatizācijai būtu jāveicina ceļu satiksmes drošības jomā noteiktā “nulles vīzijas” mērķa sasniegšana. Dažādu struktūru vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāveido autonomas mobilitātes izmēģinājuma projekti. Autonomajiem transportlīdzekļiem ir netraucēti jādarbojas visos satiksmes maršrutos, arī lauku apvidos un uz šauriem pilsētu un vietējas nozīmes ceļiem. Autonomā transporta attīstībā un pārvaldībā ir jāatceras, ka kājāmgājēju un riteņbraucēju satiksmes drošības veicināšana un nodrošināšana apbūvētās teritorijās ir galvenā prioritāte. |
| --- | --- |

62.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Ar ikdienas pilsētvides sistēmu (daily urban system) apzīmē piepilsētas teritoriju, kurā notiek pasažieru ikdienas pārvietošanās. Šis jēdziens dod iespēju definēt pilsētas reģionu, kurā iekļautas teritorijas, starp kurām notiek cilvēku ikdienas plūsma starp mājām un darbu.

1

daily urban system

(2)  CoR/2020/549

2

(3)  Šajā ziņā labs piemērs ir koncepcija “15 minūtēs pieejama pilsēta”. Tajā paredzēts, ka visa būtiskā infrastruktūra – veikali, biroji, skolas, kā arī veselības aprūpes, sporta, kultūras un brīva laika pavadīšanas infrastruktūra (daudzveidības dimensija) – iedzīvotājiem ir pieejama 15 minūtēs (blīvuma dimensija) kājām vai ar velosipēdu (plānošanas dimensija).

3

(4)  https://www.eltis.org/mobility-plans/sump-guidelines

4

(5)  EUCARIS ir starpvaldību lietotne, kas savienota ar valstu transportlīdzekļu reģistrācijas datubāzu tīklu. Šo Eiropas informācijas sistēmu pašlaik izmanto saistībā ar Direktīvu (ES) 2015/413 par informācijas apmaiņu attiecībā uz ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem.

5

EUCARIS

(6)  Kad tiks pārskatīta Eiropas direktīva par intelektiskām transporta sistēmām (ITS).

6

(7)  Direktīvas par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un Ēku energoefektivitātes direktīvas pārskatīšana attiecībā uz noteikumiem par uzlādes infrastruktūru apbūvētā vidē.

7

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/19

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu – jauna programma Vidusjūras reģionam”

(2021/C 440/04)

| Ziņotājs: | Vincenzo BIANCO (IT/PSE), Katānijas komūnas padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam”
  JOIN(2021) 2 final; SWD(2021) 23 final
  Kopīgais dienestu darba dokuments “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu: ekonomikas un investīciju plāns dienvidu kaimiņvalstīm”, kas pievienots kopīgam paziņojumam Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam”
  JOIN(2021) 2 final; SWD(2021) 23 final |

Ziņotājs:

Vincenzo BIANCO (IT/PSE), Katānijas komūnas padomes loceklis

Atsauces dokumenti:

Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam”

JOIN(2021) 2 final; SWD(2021) 23 final

Kopīgais dienestu darba dokuments “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu: ekonomikas un investīciju plāns dienvidu kaimiņvalstīm”, kas pievienots kopīgam paziņojumam Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam”

JOIN(2021) 2 final; SWD(2021) 23 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

a)   Vispārīgas piezīmes

| 1. | uzsver, ka vēsturiski un kulturāli Vidusjūra gadsimtu gaitā ir bijusi dabīgs dažādu kontinentu tautas vienojošs, nevis šķeļošs spēks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu atjaunot partnerību ar ES dienvidu kaimiņreģionu, lai reģionā sekmētu mieru, stabilitāti un labklājību; atbalsta kopīgajā paziņojumā Komisijas izklāstīto perspektīvu atveseļošanai pēc Covid-19 krīzes kā retu iespēju orientēt programmu Vidusjūras reģionam uz cilvēkiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka ES pirmo reizi adresē īpašu paziņojumu saviem dienvidu kaimiņiem, jo tas liecina par attiecību nozīmīgumu abām pusēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ir nelokāmi pārliecināta, ka sasniegt pamanāmus rezultātus ar sadarbības palīdzību ir izšķiroši svarīgi, lai Vidusjūras reģiona nākotne būtu pārticīgāka, taisnīgāka, ilgtspējīgāka un drošāka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Eiropas Savienību un tās partnervalstis konkrēti un pienācīgi izmantot vietējās un reģionālās pašvaldības kā cilvēkiem tuvu teritoriālās attīstības dzinējspēku. Sadarbības priekšrocībām jāsniedzas tālāk par galvaspilsētām. Kaimiņvalstīs esošās milzīgās teritoriālās atšķirības nedrīkst palielināt, bet tās ir jāsamazina ar jaunām iniciatīvām. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tādu pārrobežu projektu izstrādei, kas stiprinātu triju Vidusjūras krastos esošo reģionu attiecības, sniedzot pievienoto vērtību, kas dotu iespēju reaģēt uz globālām problēmām no vietējās perspektīvas. Ņemot vērā IAM transversālo dimensiju un pārveidojošo potenciālu, Eiropas Savienībai būtu jāizstrādā reģionālas stratēģijas, lai atveseļotos no Covid-19 krīzes un nākamajos desmit gados paātrinātu pārmaiņas virzībā uz ilgtspēju Vidusjūras reģionā, balstoties uz Vidusjūras makroreģionālās pārvaldības satvaru, kas ietver dažādus pārvaldības līmeņus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka Eiropas Reģionu komiteja kopā ar šajā jomā aktīvām vietējām un reģionālām apvienībām 2010. gadā izveidoja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM), lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu iespēja paust viedokli Eiropas un Vidusjūras reģiona procesā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka tiks turpināti centieni uzlabot reģionālo, apakšreģionālo un starpreģionālo sadarbību, par kopīgu atsauces punktu izmantojot Savienību Vidusjūrai un tās programmas; |
| --- | --- |

7.

b)   Humānā attīstība, laba pārvaldība un tiesiskums

| 8. | uzsver vajadzību stiprināt pašreizējos cilvēktiesību aizsardzībai paredzētos instrumentus, jo ar ES faktiski paveikto šajā jomā, lai arī tas ir vērtējams atzinīgi, tomēr nav pietiekami. Šajā saistībā Komiteja atzinīgi vērtētu to, ja visi partnerībā ietilpstošo trešo valstu pilsoņi gūtu labumu no vienlīdzības un jebkāda veida diskriminācijas novēršanas jomā iedibināto tiesību un pienākumu augšupējas konverģences; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ierosina arī sākt procesu attiecībā uz Vidusjūras reģiona cilvēktiesību hartu, kura būtu atvērta parakstīšanai partnerības locekļiem. Pārņemot ES Pamattiesību hartas saturu, tā būtu pamats būtiskai cilvēktiesību konverģencei ar Eiropas Savienību. Šajā saistībā Komiteja uzsver, ka dažas no valstīm, kuras sākotnēji bija parakstījušas Barselonas deklarāciju, tagad ir ES dalībvalstis (Kipra un Malta); |
| --- | --- |

9.

| 10. | ierosina izveidot ad hoc forumus daudzlīmeņu dialogam un apmaiņai starp Eiropas un dienvidu kaimiņreģiona valstu vietējo, reģionālo un valsts iestāžu pārstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem vai veicināt jau izveidotos daudzpusējos forumus (piemēram, Triju Vidusjūras kultūru nodibinājumu, kurā iesaistītas triju Vidusjūras krastu iestādes), lai veicinātu labu pārvaldību un līdzdalību lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tiesību un iespēju ziņā ir apņēmusies veicināt sieviešu emancipāciju un dzimumu līdztiesību kā nozīmīgu resursu reģionālās stabilitātes un sociālekonomiskās attīstības sekmēšanā. Lai panāktu pilnībā funkcionējošu demokrātiju un ekonomiku un lai tiktu ievērotas ikviena cilvēktiesības, sievietēm un meitenēm būtu vienlīdzīgi jāpiedalās vadošās funkcijās gan publiskajā, gan privātajā sfērā. Ir jārada apstākļi plašākai sieviešu līdzdalībai un līderībai reģionu politikā un sabiedriskajā dzīvē un vietējā, reģionālā, valsts un starptautiska mēroga lēmumu pieņemšanas procesos. Lai novērstu dzimumu nevienlīdzību un palīdzētu veidot iekļaujošāku sabiedrību, kura Vidusjūras baseina pilsētās un reģionos nodrošinātu vienlīdzīgāku un ilgtspējīgāku sociālo struktūru, ir jānovērš visi juridiskie un citi šķēršļi sieviešu politiskai līdzdalībai vēlēšanu procesos un pārstāvībai vēlēšanu rezultātos, tostarp vadošos amatos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | šajā saistībā atgādina arī, ka līdztekus sieviešu lomas veicināšanai publiskās politikas jomā jānodrošina juridiskais satvars ar dzimumu saistītas visu veidu vardarbības izskaušanai, jāatzīst pilsoniskās brīvības un jālikvidē sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības. Lai uzlabotu pašreizējo situāciju, ir jāpiemēro holistiska pieeja darba un ģimenes dzīves saskaņošanai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Eiropas Savienību stiprināt ekonomiskās un sociālās tiesības un nodrošināt pilnvērtīgas iespējas sievietēm un meitenēm, lai viņām būtu vienlīdzīga piekļuve izglītībai un lai visiem cilvēkiem visā viņu daudzveidībā būtu vienlīdzīgas iespējas un piekļuve pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, un lai par vienādu darbu tiktu nodrošināts vienāds atalgojums. Turklāt sievietēm un vīriešiem būtu vienlīdzīgi jāsadala aprūpes pienākumi un jābauda piekļuve atbilstošiem sociālās aizsardzības pakalpojumiem. Kopumā ar veicamajiem pasākumiem būtu jācenšas samazināt darba tirgus segregāciju, mudināt sievietes uzņemties vadību un palielināt viņu spēju aizstāvēt savas intereses, kā arī jārada labvēlīga vide viņu ekonomisko iespēju nodrošināšanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē visus partnerībās un sadarbībā īstenotos centienus, piemēram, nesen Eiropas un Vidusjūras reģionā izveidoto Dzimumu līdztiesības uzraudzības mehānismu, kura mērķis ir apkopot pa dzimumiem sadalītus datus četrās jomās, kas ministru 2017. gada Kairas deklarācijā noteiktas par prioritārām. Ar šo pārraudzības mehānismu, kas papildināts ar progresa uzraudzības rādītājiem, paredzēts novērtēt dzimumu nevienlīdzību un apkopot faktus, lai sagatavotu uz zinātniskiem datiem balstītus politikas ieteikumus lēmumu pieņēmējiem un lai uzraudzītu sieviešu dzīves kvalitāti un lomu mūsu sabiedrībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Eiropas Savienību atvieglot dienvidu kaimiņvalstu pilsoņu dalību ES programmās, kurās paredzēta apmaiņa pētniecības, inovācijas, kultūras un izglītības jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Eiropas Savienību stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu digitalizācijas un e-pārvaldes pakalpojumu veicināšanā, jo tās var uzlabot saikni ar vietējo privāto sektoru, tādējādi palīdzot palielināt centrālo valdību programmu efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Eiropas Savienību atbalstīt politiku, ar ko samazināt to jauniešu skaitu, kuri pamet skolu partnerībā esošajās trešajās valstīs, un kas būtu vērsta arī uz migrantu izcelsmes jauniešu grupām, it īpaši problemātiskos dzīvojamos rajonos un skolās, dodot viņiem vēl vienu iespēju iegūt izglītību un apmācību un liekot uzsvaru uz programmām, kas palīdzētu viņu integrācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

17.

c)   Noturība, labklājība un digitālā pārkārtošanās

| 18. | atzinīgi vērtē jaunās programmas pieeju izvirzīt Eiropas jaunās politiskās dienaskārtības uzmanības centrā cilvēkus un it īpaši jauniešus, ņemot vērā, ka gandrīz 50 % dienvidu kaimiņvalstu iedzīvotāju ir jaunāki par 25 gadiem; šajā saistībā uzsver tās konkrēto ieguldījumu jauniešu uzņēmējdarbībā, īpaši tādās jomās kā digitālā pārkārtošanās, kas paver iespējas uzlabot veiktspēju, inovāciju, izaugsmi, konkurētspēju un iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību, un uzņēmējdarbībai labvēlīgas vietējās ekosistēmas izveidē, nodibinot ARLEM balvu “Jaunie vietējie uzņēmēji Vidusjūras reģionā”; uzsver inovācijas ekosistēmu (1) būtisko nozīmi ekonomikas atveseļošanā pēc Covid-19 pandēmijas postošajām sociālekonomiskajām sekām virzībā uz zaļo, digitālo un iekļaujošu pārkārtošanos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina izstrādāt ES iniciatīvu, ar ko atvieglot darbvietu radīšanu, uzlabojot vietējo uzņēmējdarbības vidi, stimulējot uzņēmējdarbību un piesaistot ieguldījumus ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai dienvidu kaimiņvalstīs; ES un Vidusjūras reģiona partneriem būtu jāpastiprina centieni uzlabot Vidusjūras reģiona MVU ekosistēmu: saskaņot regulējumu, apmainīties ar labas prakses piemēriem, stimulēt jaunu MVU izveidi un uzlabot piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ekonomikas attīstībai jānorisinās vienlaikus ar iekļaujošu un ilgtspējīgu sociālo attīstību, kas sekmē Programmā 2030. gadam izvirzīto ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu, lai palīdzētu sabiedrībā veidot izturētspēju un vispārējo stabilitāti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina turpināt novērst strukturālos šķēršļus, tostarp iesakņojušos stereotipus, kuri ir digitālās plaisas pamatā, lai strādātu pie iekļaujošas digitālās pārkārtošanās, veicinot dzimumresponsīvas programmas, kas atbalsta taisnīgu digitālo pārkārtošanos partnervalstīs; |
| --- | --- |

21.

d)   Miers un drošība

| 22. | uzskata, ka miers un drošība ir priekšnoteikums visu pārējo programmā izklāstīto mērķu sasniegšanai un ka ir jānovērš faktori, kas kavē stabilizāciju: nabadzība, nevienlīdzība, korupcija, klimata pārmaiņas, ekonomikas un sociālās attīstības vājums, iespēju trūkums, īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mudina sinerģiski izmantot instrumentus, kas paredzēti ANO Statūtos un ES Drošības savienības stratēģijā, lai radītu nākotnes prasībām atbilstošu drošu vidi ar mērķi novērst mainīgos apdraudējumus (aizsardzība pret terorismu un organizēto noziedzību); |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina par Nikosijas iniciatīvu (2), kas attiecas uz sadarbību ar Lībijas pašvaldībām un kas ir konkrēts piemērs pilsētu un līdzinieku diplomātijai, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām dod iespēju sniegt būtisku ieguldījumu ieilgušu starptautisku problēmu ilgtspējīgā risināšanā; |
| --- | --- |

24.

e)   Migrācija un mobilitāte

| 25. | attiecībā uz migrāciju uzskata, ka atzinīgi vērtējamie pasākumi, ko ES nesen īstenojusi šajā jomā, tomēr nav pietiekami. Tā kā Eiropas līmenī nav citu kopīgu instrumentu, tostarp atbilstīga migrantu pārcelšanas sadalījuma mehānisma, migrantu ārkārtas situāciju pārvaldības slogs galvenokārt gulstas uz to Eiropas valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kurās notiek pirmā ierašanās, it īpaši uz ES dienvidu pierobežas reģioniem un pašvaldībām, kurās ir lielāks Vidusjūras migrācijas plūsmu radītais slogs; vienlaikus uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana un ES atbalsts ir svarīgi, lai palielinātu Eiropas sabiedrības izpratni tādos jautājumos kā solidaritāte, iecietība un likumības un dialoga respektēšana, lai uzlabotu veidu, kā tiek uztverti ar migrantiem saistītie jautājumi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka ir ļoti svarīgi ievērot līdzsvarotu pieeju, kurā tiek ņemti vērā visi attiecīgie migrācijas aspekti. Šajā ziņā tā atzinīgi vērtē jaunās programmas priekšlikumu mobilizēt visas attiecīgās ES politikas nostādnes un instrumentus, lai atbalstītu globālās, līdzsvarotās un abpusēji izdevīgās partnerattiecības ar dienvidu kaimiņvalstīm, kas saistītas ar attīstības sadarbību, vīzām, tirdzniecību un ieguldījumiem, nodarbinātību un izglītību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā ierosinātos Eiropas Komisijas pasākumus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas reformai un atzīst, ka šā pakta ārējā dimensija ir viens no svarīgākajiem jaunās Vidusjūras reģiona programmas aspektiem; aicina Eiropas Savienību piešķirt pietiekamus līdzekļus reģionālajām un vietējām pašvaldībām integrācijas un iekļaušanas politikas īstenošanai; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sniegt finansiālu atbalstu tām trešām izcelsmes vai tranzīta valstīm, kuras vēlas izstrādāt kopēju politiku attiecībā uz migrantiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver nepieciešamību cīnīties pret cilvēku tirgotājiem un izveidot drošus ceļus uz Eiropas Savienību tām personām, kurām saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem ir tiesības uz aizsardzības statusu, un aicina īpaši aizsargāt iespējamos cilvēktirdzniecības upurus (sievietes, jauniešus, bērnus); |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka ES sadarbība migrācijas jomā ar trešām valstīm un it īpaši ar tās dienvidu kaimiņvalstīm ir jāstiprina, un atzinīgi vērtē nodomu atbalstīt partnervalstu centienus īstenot migrācijas un patvēruma politiku, kā arī to robežu pārvaldības spējas. Turklāt Komiteja prasa, lai Eiropas Savienība reģioniem un vietējām pašvaldībām piešķir atbilstīgus līdzekļus integrācijas un iekļaušanas politikas īstenošanai; ierosina veicināt sadarbību ar izcelsmes vai tranzīta trešām valstīm, lai pieņemtu neatbilstīgu migrantu repatriāciju, tomēr neskarot to bēgļu piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai, kuriem tā ir vajadzīga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē mērķtiecīgu palīdzību nolūkā radīt sociālekonomiskas iespējas migrantiem, piespiedu kārtā pārvietotām personām un uzņemošajām kopienām, tostarp saistībā ar atveseļošanos pēc Covid-19 krīzes, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošiem reģioniem, un atkārtoti pauž gatavību veicināt dialogu un sadarbību ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām migrantu izcelsmes un tranzīta valstīs; |
| --- | --- |

30.

f)   Zaļā pārkārtošanās: klimatnoturība, enerģētika un vide

| 31. | uzsver, ka dienvidu kaimiņreģioni ir viens no pasaules karstākajiem punktiem tādā jomā kā klimata pārmaiņas un vides degradācija, un tāpēc aicina Eiropas iestādes pēc iespējas drīzāk Eiropas zaļo kursu īstenot ES dienvidu kaimiņvalstīs, sadarbojoties nolūkā veidot vērienīgu Vidusjūras zaļo kursu, un palielināt finansējumu, kas Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā (NDICI) paredzēts ar klimatu saistītiem mērķiem, citastarp izmantojot iniciatīvas, kuru mērķis ir no jauna atklāt un aizsargāt Vidusjūru – jūras teritoriju, kuru visvairāk ietekmē piesārņojums, biodaudzveidības zudums, jūras līmeņa celšanās, plūdi un ūdens sasilšana un kuras ekonomiskās attīstības potenciāls vides jomā ir milzīgs, un šajā sakarā atgādina, ka 2016. gadā zilā ekonomika veidoja 1,3 % no ES IKP (3); |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka Vidusjūras reģionā ir īpaši vajadzīga konkrēta vietēja klimatrīcība, jo valstu politikas pasākumi nerisina “karstā punkta” problēmas, un pasākumi būtu jāizstrādā un jāpielāgo vietējiem apstākļiem un vietējo iedzīvotāju vajadzībām. Tāpēc Komiteja iesaka balstīties uz veiksmīgo projektu “Clima-Med” un aicina Vidusjūras dienvidu reģiona mērus turpināt pievienoties Pilsētas mēru paktam (4) un Interreg MED programmas ietvaros veicināt mērķsadarbību starp ES un trešo valstu pilsētām, kas atrodas Vidusjūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž cerību, ka, gatavojoties UNFCCC Pušu konferences 26. sesijai Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) un ANO KBD Pušu konferences 15. sesijai Kuņminā (Ķīna), tiks izveidota spēcīga vietējo un reģionālo pašvaldību partnerība, lai palielinātu vietējo un reģionālo pašvaldību lomu globālajā pārvaldībā ar mērķi labāk īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, samazināt SEG emisijas un izvirzīt vērienīgākus mērķus klimata jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tādēļ uzskata, ka Vidusjūras attīrīšana un galvenokārt piesārņojuma prevencija, kā arī atbildīga izmantošana paver turpmākas attīstības iespējas visām valstīm, kas ar to robežojas; norāda, ka, lai risinātu šīs nopietnās problēmas, ir jāveicina dabā balstīti risinājumi, un uzskata, ka ir noteikti jāatbalsta iniciatīvas, kas saistītas ar ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, resursefektivitāti, atkritumu, tostarp pārtikas atkritumu un jūras piedrazojuma, apsaimniekošanu, un ar centieniem atbalstīt bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un atjaunošanu, tostarp izveidot efektīvus un labi pārvaldītus aizsargājamu piekrastes un jūras teritoriju tīklus, kā arī saglabāt mitrājus kā izmaksu ziņā efektīvus dabā rodamus risinājumus, un tāpat arī sateces un pārrobežu baseinus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina izveidot reģionālās politikas tīklus, ar ko stiprināt sociālās un ekonomiskās saiknes, kuras balstītas zilās ekonomikas pamatprincipos; uzskata arī, ka jāveicina Vidusjūras biosfēru izveide, kas uzlabotu saimnieciskās darbības un vides aizsardzības līdzāspastāvēšanu, un aicina apsvērt iespēju ieviest reģionālās uzraudzības sistēmas, kas ļautu novērtēt jūras un piekrastes ekosistēmu veselību un dažādu nozaru ietekmi uz Vidusjūras biosfēru, un izstrādāt iniciatīvas iedzīvotāju izpratnes veidošanai un viņu informēšanai par to, cik svarīgi ir uzlabot mūsu jūras un piekrastes ekosistēmu stāvokli, ņemot vērā labumu, ko no tām gūstam pašlaik un ko gūs nākamās paaudzes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina attiecībā uz tūrismu, kas ir svarīgs reģiona ekonomikas sektors, aktīvāk popularizēt un īstenot ilgtspējīgu programmu, ar kuru mazināt tā negatīvo ietekmi uz vidi. Tas būtu jāpanāk, galvenokārt izmantojot plānošanas instrumentus cilvēku darbības vadībai dabas teritorijās, šajā mijiedarbībā ņemot vērā ekosistēmas un ainavas; šajā nolūkā Covid-19 krīze būtu jāizmanto kā iespēja sektoru pārkārtot un sasaistīt tā uzplaukumu ar Vidusjūras reģiona vides aizsardzību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž cerību, ka atbalsts Eiropas zaļajam kursam sniegs īpašus ieguvumus lauksaimniecībai – nozarei, kas ir būtiska ekonomikai vairumam partnerībā esošo trešo valstu, – it īpaši piemērojot tajās stingros standartus, kas šajā jomā noteikti ES tiesību aktos; aicina saskaņā ar stratēģijas “No lauka līdz galdam” (5) mērķiem atbalstīt ilgtspējīgu pārtikas sistēmu plānošanu, finansēšanu un ieviešanu, sākot ar ražošanu un beidzot ar patēriņu, un īpašu vērību pievērst pārtikas nekaitīgumam, augu un dzīvnieku veselībai un labturībai, kā arī reģionālajam pārtikas nodrošinājumam; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina par ARLEM ieteikumu, kas ietverts pieņemtajā ziņojumā par lauksaimniecību un pārtikas nodrošinājumu Vidusjūras reģiona klimata pārmaiņu kontekstā, un tāpēc aicina Eiropas Savienību un Savienību Vidusjūrai apsvērt kopīgas pārtikas nodrošināšanas stratēģijas izstrādi un pārtikas suverenitāti Vidusjūras reģionā, lai veicinātu agroekoloģisku pāreju uz praksi, kas saglabā augsni un lauksaimniecības bioloģisko daudzveidību, un apsvērt iespēju plašākas, visam Vidusjūras reģionam paredzētas makroreģionālās stratēģijas ietvaros ieviest marķējumu “Vidusjūras reģiona produkti” vai “Vidusjūras reģiona diēta”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka fosilā kurināmā enerģijas izmantojuma nepieciešamā pakāpeniskā izbeigšana ir jāpapildina ar atbalstu pārejai uz alternatīviem enerģijas avotiem; turklāt svarīgi ir sniegt mērķorientētu palīdzību, lai atbalstītu liela mēroga investīcijas atjaunīgo energoresursu izmantošanā un tīra ūdeņraža ražošanā gan vietējam patēriņam, gan eksportam; šīm investīcijām ir jāatbilst principam “nekaitēt” un jāgarantē zaļo zonu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība; uzsver pilsētu un reģionu centrālo lomu šajā jomā, jo tie ir atbildīgi par dažādo ar IAM saistīto politiku īstenošanu: pilsētu izaugsme, klimata pārmaiņas, sociālekonomiskā nevienlīdzība, enerģētika, zaļā un digitālā pārkārtošanās un laba pārvaldība; |
| --- | --- |

39.

g)   Īstenošana un ieguldījumu plāns

| 40. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par ekonomikas un ieguldījumu plānu dienvidu kaimiņvalstīm, ar kuru atbalstīt jaunajā Vidusjūras programmā uzsvērto jautājumu īstenošanu, koncentrēties uz noturības veidošanu visjutīgākajās nozarēs, piemēram, ūdens, vides un enerģētikas jomā, un veicināt atjaunojamo resursu investīciju plānus, tostarp ūdens atkalizmantošanai un ūdens reciklēšanai, izmantojot atjaunojamo enerģiju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē 12 indikatīvo pamatiniciatīvu noteikšanu prioritārajās jomās, kuru mērķis ir stiprināt izturētspēju, veidot labklājību, kā arī palielināt tirdzniecību un ieguldījumus, lai sekmētu konkurētspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu sociālekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu mobilizēt līdz 7 miljardiem EUR minētās programmas īstenošanai. Izmantojot Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantijas un kombinētu finansējumu Kaimiņattiecību politikas investīciju platformas ietvaros, dienvidu kaimiņvalstīs varētu mobilizēt valsts un privātos ieguldījumus līdz 30 miljardiem EUR; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Padomes un Eiropas Parlamenta panākto vienošanos par regulu, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) “Eiropa pasaulē” saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam. Piešķirtie 79,5 miljardi EUR pašreizējās cenās ļaus Eiropas Savienībai efektīvi atbalstīt un popularizēt savas vērtības un intereses visā pasaulē, vienlaikus atbalstot globālos daudzpusējos centienus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | piekrīt, ka vismaz 500 miljoni EUR no kopējās summas, kas paredzēta ES sadarbībai ar kaimiņvalstīm saskaņā ar NDICI“Eiropa pasaulē” instrumenta ģeogrāfisko pīlāru, būtu jāpiešķir pašvaldībām; aicina atbilstīgi pastiprināt šos pasākumus un pienācīgi palielināt līdzekļus. Būtu jāveicina elastīgs finansējums, aktīvi iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras norādītu reģionu vajadzības atkarībā no to nozīmīguma. Komiteja aicina palielināt finansējumu, kas Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā (NDICI) paredzēts ar klimatu saistītiem mērķiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ņemot vērā nostiprināto ģeogrāfisko pieeju un atbilstīgi programmā noteiktajām prioritātēm mudina visas ES iestādes uzskatīt vietējās un reģionālās pašvaldības un to apvienības par svarīgiem ilgtspējīgas attīstības faktoriem un par partneriem plānošanā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | Vidusjūras reģiona vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to sadarbības tīkliem, piemēram, Vidusjūras reģiona sadarbības aliansei, var būt nozīmīga loma centienos panākt pašreizējo starptautisko satvaru ciešāku koordināciju un likt pamatus politikas un finansējuma īstenošanai vietējā līmenī, vienlaikus palīdzot informēt augstākos pārvaldības līmeņus par situāciju uz vietas. Turklāt tas garantētu dažādus intervences līmeņus un iniciatīvu lielāku efektivitāti. |
| --- | --- |

46.

Briselē, 2021. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Par šo tematu RK gatavo pētījumu saistībā ar ARLEM ziņojumu “Inovatīvas ekosistēmas un jaunuzņēmumi Vidusjūras reģionā – instruments atveseļošanai pēc Covid-19 krīzes”, kas pašlaik tiek izstrādāts.

1

ARLEM

(2)  To sāka 2015. gadā, un 2021. gadā sāksies jauns posms ar dažādiem un būtiskiem jauniem projektiem, ko galvenokārt finansēs ES un kas paredz pašvaldību darbinieku spēju veidošanu un vietējās ekonomikas attīstības, kā arī vietējās pārvaldības veicināšanu.

2

(Vairāk informācijas: https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/Libya.aspx)

(3)  Sk. ziņojumu “Zilā ekonomika Vidusjūras reģiona vietējām un reģionālajām pašvaldībām”, kas pieņemts ARLEM plenārsesijā 2020. gada 23. janvārī.

3

ARLEM

(4)  62 pilsētas to jau ir parakstījušas un pievienojušās iepriekšējā CES-MED projekta ietvaros, un vairāk nekā 250 pilsētas ir to pilsētu sarakstā, kuras gatavojas pievienoties.

4

CES-MED

(5)  Sk. CDR-594-2020.

5

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/25

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana ceļā uz COP 26”

(2021/C 440/05)

| Ziņotājs: | Vincent Chauvet (FR/RE), Otēnas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”
  (COM(2020) 562 final)
  Pašiniciatīvas atzinums |

Ziņotājs:

Vincent Chauvet (FR/RE), Otēnas mērs

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”

(COM(2020) 562 final)

Pašiniciatīvas atzinums

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

ES emisiju mērķrādītāju palielināšana, lai līdz 2050. gadam faktiski nodrošinātu klimatneitralitāti

| 1. | atkārtoti pauž dziļas bažas par pašreizējo klimata ārkārtas situāciju pasaulē un joprojām pilnībā atbalsta mērķi līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā faktiski un neatgriezeniski nodrošināt klimatneitralitāti; atzinīgi vērtē reālistisko pieeju, kas izklāstīta Eiropas Klimata aktā un ar ko būtu jānodrošina pakāpenisks emisiju samazināšanas ceļš, kurš būtu taisnīgs attiecībā uz nākamajām paaudzēm un veidotu ES zaļo atveseļošanos no Covid-19 krīzes radītajām problēmām un sekām, novērstu oglekļiesīksti, nodrošinātu teritoriālo noturību un izveidotu satvaru mērķtiecīgākai klimata pārmaiņu politikai, kurai būtu jābalstās uz iepriekšējās desmitgadēs gūto labo un slikto pieredzi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka Eiropas Savienībai ir liela ietekme starptautiskajās klimata sarunās un būtu jārāda labs piemērs tam, kā, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldību, varētu risināt klimata pārmaiņu problēmu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pilnībā atbalsta Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par Klimata aktu, kurā atjaunināts mērķrādītājs līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt “vismaz par 55 %” salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un pieprasīts ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc pirmās globālās Parīzes nolīguma izvērtēšanas nākt klajā ar priekšlikumu 2040. gada mērķim; tomēr ņem vērā, ka dažas ieinteresētās personas uzskata, ka ar to joprojām nepietiek, lai laikus sasniegtu īstu klimatneitralitāti, un pauž nožēlu, ka jaunajā satvarā galvenā uzmanība ir pievērsta CO2, savukārt pret citām siltumnīcefekta gāzu emisijām attieksme ir nenoteikta un tās nav pietiekami ņemtas vērā; šajā sakarībā sagaida, ka Komisija pievērsīsies visām pārējām attiecīgajām siltumnīcefekta gāzēm, lai ES līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina ES iestādes un dalībvalstis nodrošināt fosilo resursu radīto emisiju cenu noteikšanu, izmantojot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un nodokļus, lai izmaksu ziņā efektīvi risinātu emisiju problēmu un atbrīvotu resursus pārkārtošanās vajadzībām. Gaidāmajā paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” pārkārtošanās jāskata saistībā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) un ES Enerģijas nodokļu direktīvas (END) pārskatīšanu. Ņemot to vērā, atzinīgi vērtē arī gaidāmo Eiropas Komisijas priekšlikumu par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, jo ir vajadzīgi efektīvi pasākumi, kas ļautu izvairīties no oglekļa emisiju pārvirzes, precīzāk atspoguļotu oglekļa saturu importā un nodrošinātu, lai ES zaļos mērķus neapdraudētu ražošanas pārcelšana uz valstīm, kurās klimata politikā nav uzstādīti tik augsti mērķi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt un veicināt dažādu risinājumu klāstu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un apstākļu daudzveidību ES reģionos klimata, ģeogrāfiskās situācijas, infrastruktūras, enerģētikas sistēmu u. c. aspektos. ES tiesiskajam regulējumam vajadzētu būt pēc iespējas tehnoloģiski neitrālam attiecībā uz emisiju samazināšanu un ilgtspēju un tajā būtu jāizvairās no pārmērīga regulējuma un liela administratīvā sloga ilgtspējīgu risinājumu jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | no otras puses, norāda, ka dažu reģionu specifiskās iezīmes liecina, ka jauno mērķu sasniegšana tiem būs īpaša problēma. Šo reģionu enerģētikas un ekonomikas pārkārtošanai jānotiek taisnīgi, tāpēc svarīga nozīme ir Modernizācijas fondam un oglekļa ievedkorekcijas mehānismam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst, ka, kā ierosināts ietekmes novērtējumā par Komisijas dokumentu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, visām nozarēm būs jāsniedz ieguldījums ES klimata politikā. Tāpēc atzinīgi vērtē zaļo kursu kā izaugsmes stratēģiju un zaļo zvērestu kā būtiski svarīgu instrumentu, kas paredzēts, lai nodrošinātu minētā mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka gan Eiropā, gan citur daudzas pilsētas un reģioni ir apliecinājuši drosmīgākas klimata ieceres nekā dalībvalstis. Dažos gadījumos, piemēram, Japānā, vietējo un reģionālo pašvaldību vietēji noteiktie devumi pat ir likuši valstu valdībām atjaunināt savus nacionāli noteiktos devumus (NND); tāpēc efektīvas daudzlīmeņu pārvaldības panākšanai ir ļoti lietderīgi valstu ieguldījumu noteikšanas procesā iekļaut konkrētos vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumus; |
| --- | --- |

8.

Lai sasniegtu 55 % mērķrādītāju, klimata politikas veidošanā ir aktīvi jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības.

| 9. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības īsteno 70 % no visiem ES tiesību aktiem, 70 % no klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem un 90 % no klimatadaptācijas politikas (1). Turklāt Eiropas pilsētas un reģioni ar nulles emisijas mērķrādītājiem pašlaik aptver vairāk nekā 162 miljonus cilvēku (36 % no ES iedzīvotāju skaita) (2). Tāpēc vietējās un reģionālās pašvaldības atbild un atbildēs par lielāko daļu Eiropas zaļā kursa stratēģiju īstenošanu uz vietas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka, līdz 2030. gadam tiecoties uz CO2 emisiju 55 % samazinājuma mērķrādītāju, radikāli mainīsies veids, kādā mēs organizējam pilsētas, reģionus un cilvēku kopienas. Covid-19 pandēmijas uzliesmojums, jaunie klimata mērķrādītāji un jau notiekošo klimata pārmaiņu sekas izraisīs strukturālas pārmaiņas Eiropas sabiedrībā, kas radīs problēmas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir gan iedzīvotājiem, gan teritorijām tuvākās pārvaldes iestādes un publiskās iestādes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir divkārša loma kā vadošajām viedokļa paudējām un kā iedzīvotāju piekļuves punktiem prioritāros jautājumos; Covid-19 krīze ir atklājusi, kā vietējās un reģionālās pašvaldības darbojas cilvēku dzīves priekšplānā. Ieinteresēto personu, uzņēmumu un pilsoņu iesaistīšana klimata politikas lēmumu pieņemšanas procesā ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu uzticēšanos un šādas politikas, tostarp ietekmes, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, pieņemamību un panākumus. Ir jāparedz un jāpārvalda potenciālā negatīvā ietekme, tostarp plāni par vietējā darbaspēka kvalifikācijas celšanu vai pārkvalificēšanu, jo īpaši lauku kopienās un mazāk attīstītos reģionos. Vietējiem ievēlētajiem politiķiem ir visleģitīmākais uzdevums šīm problēmām sagatavoties un tās risināt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka lielākajai daļai no galvenajām nozarēm, uz kurām bija vērsta 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana, ir tiešas saiknes ar vietējām un reģionālajām kompetencēm; pēc pirmā lielā emisiju samazinājuma, pateicoties ogļu elektrostaciju slēgšanai un energoietilpīgo rūpniecības nozaru sakārtošanai, nākamās emisiju samazināšanas rindā ir transporta, lauksaimniecības un ēku nozares, kas ir īpaši svarīgas vietējā un reģionālā līmenī gan pilsētās, gan lauku apvidos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst, ka transporta nozarē vieglie automobiļi ar konvencionālo piedziņu pamazām būs jāaizstāj ar mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļiem, kuru emisijas ir zemas visā to aprites ciklā, un vairāk jāizmanto ilgtspējīgi kolektīvā transporta pakalpojumi, kas nozīmē reģionālu koordināciju un publiski pieejamu alternatīvo degvielu uzlādes infrastruktūras paplašināšanu, kā arī kvalitatīvas sabiedriskā transporta (piemēram, autobusu un dzelzceļa) infrastruktūras izveidi vietējā līmenī, lai sabiedrībai virzība uz bezemisiju mobilitāti būtu pievilcīga un cenas ziņā pieejama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž bažas par to, ka lauksaimniecības nozarē emisiju samazināšanās pēdējos gados ir stagnējusi un dažos gadījumos emisijas ir palielinājušās. Vienlaikus ar oglekļa piesaisti un piesaistītājsistēmu apsaimniekošanu lauksaimnieki un mežu apsaimniekotāji ir nonākuši cīņas pret klimata pārmaiņām priekšplānā, bet viņu darbība, ko arī spēcīgi ietekmē šīs pārmaiņas, ir būtiska pārtikas ražošanai un reģioniem gan sociālajā, gan ekonomiskajā ziņā. Tādēļ aicina Komisiju kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanā un iespējamajā pārskatīšanā ņemt vērā ieguldījumus, kas nepieciešami, lai panāktu lauksaimniecības nozares pāreju uz CO2 neitralitāti, vienlaikus neaizmirstot par lauku saimniecību ekonomisko rentabilitāti un to būtisko nozīmi pārtikas piegādē Eiropas sabiedrībai (kā tas apliecinājās pandēmijas laikā) un padarot lauksaimniecības zemes izmantošanu savietojamu ar tādu zemes izmantošanu, kas paredzēta atjaunojamās enerģijas ražošanai degradētā lauku zemē, kuru var atjaunot un reģenerēt, un uzsver, ka ir jāstiprina klimatam labvēlīgas zemes izmantošanas sistēmas. Turklāt uzsver, ka dažās dalībvalstīs vietējās un reģionālās pašvaldības ir galvenās publiskās mežu īpašnieces, un tām ir tieša loma šajā ekonomikā; ņemot vērā iepriekš teikto, atzinīgi ir vērtējama oglekļa sekvestrēšanas sertifikācijas izstrāde, lai nodrošinātu tiešus stimulus atsevišķiem lauksaimniekiem vai mežu apsaimniekotājiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka enerģētikas nozarē atjaunojamo energoresursu ieviešana plašā mērogā ir jābalsta ar tālejošiem izvēršanas mērķiem un pasākumiem tuvākajā nākotnē; ir pārliecināta, ka šajā nolūkā ir vajadzīga plaša mēroga un decentralizēta infrastruktūras plānošana. Tas nozīmē vietējo un reģionālo pašvaldību īstenotu īpašu pārvaldību, piemēram, projektu jomā, un infrastruktūras akceptāciju vietējo iedzīvotāju vidū, kā arī informētības palielināšanu un iedzīvotāju līdzdalības veicināšanu kopīgos projektos, piemēram, izmantojot vietējo enerģētikas kopienu mehānismus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zina, ka būvniecības nozarē ar gaidāmo Renovācijas viļņa iniciatīvu tiks sāktas vairākas darbības, kuras palīdzēs renovēt pamatīgāk un vairāk gan individuālu ēku, gan apkaimju līmenī, kurā ir īpaši vajadzīga uzraudzība un ieguldījums no vietējo un reģionālo pašvaldību puses; viens no svarīgiem šo pašvaldību uzdevumiem ir arī rūpes par to, lai ēku renovācija atbilstu zemes izmantošanas un pilsētplānošanas noteikumiem, veicinātu depopulācijas apkarošanas politiku un atbilstu sociālā taisnīguma un vides aizsardzības kritērijiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka ne visi reģioni un pilsētas ir vienlīdzīgi ceļā uz klimatneitralitāti – daži jau ir samazinājuši savas emisijas, citi ir procesā, vēl citi saskaras ar grūtībām. Tāpēc klimata politikas veidošanā ir jāņem vērā teritoriālās īpatnības, piemēram, izolētas energosistēmas, vēsturiskas vai vides ziņā aizsargājamas teritorijas, oglekļietilpīgi reģioni, salu statuss u. c., lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos, kas būtu pieņemama visiem Eiropas pilsoņiem un reģioniem. Stingri uzskata, ka tādi rīki kā Eiropas reģionālais rezultātu pārskats (3) vai Eiropas klimatneitralitātes novērošanas centrs (4), ko mūsu iestāde jau ir aicinājusi izveidot, ir svarīgi instrumenti, lai to sasniegtu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots Eiropas salu mehānisms – NESOI (Jaunie optimizētie enerģētikas risinājumi salām) un sekretariāts “Tīra enerģija ES salām”, kas ir daļa no procesa, kura mērķis ir ņemt vērā teritoriālās īpatnības; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti aicina stingri iekļaut vietējās un reģionālās pašvaldības Eiropas klimata politikas veidošanā kopumā un Fit for 55 pasākumu kopuma izstrādē, īstenošanā un pārraudzībā, jo īpaši, lai nodrošinātu tā efektivitāti, precizitāti un pieņemamību uz vietas, jo tās nepārstāv īpašas intereses, bet ir pilnvarotas strādāt iedzīvotāju kopējās interesēs; |
| --- | --- |

19.

Daudzlīmeņu pārvaldība un subsidiaritāte ir būtiski svarīgas, lai sasniegtu klimatneitralitāti un šajā procesā iesaistītu ES pilsoņus.

| 20. | uzsver, ka klimata politikas jomā svarīga ir aktīva subsidiaritāte (5): būtu nevis jākoncentrējas tikai uz dialogu starp ES un valstu līmeņiem, bet savlaicīgi jāņem vērā vietējais un reģionālais līmenis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka Eiropas pilsētas un reģioni ir uzņēmuši tempu kā klimata politikas veidošanā iesaistītie dalībnieki, un uzsver, ka tie reizēm ir vairāk sasnieguši ES līmenī nekā valsts līmenī, darbojoties tādās kustībās kā Pilsētas mēru pakts un citās aktīvās iniciatīvās, kurās piedalās vietējais un reģionālais līmenis. Tāpēc atkārtoti aicina veikt funkcionējošu, iekļaujošu daudzlīmeņu dialogu, kura mērķis būtu nodrošināt klimata mērķu integrēšanu nozaru politikā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atbalsta Pilsētas mēru pakta iniciatīvas un darbu, kas vērsts uz to, lai uzlabotu vietējo un reģionālo, nozaru un tematisko mēru apvienību iesaisti pakta darbībās; aicina palielināt Pilsētas mēru pakta integrētību un redzamību valsts, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē iniciatīvu iekļaut Reģionu Komiteju Eiropas Pilsētas mēru pakta politiskajā valdē un pauž gatavību nodrošināt spēcīgāku saikni starp pakta ES līmeņa pārvaldību un Pilsētas mēru pakta 2. palātu, lai iniciatīvai nodrošinātu politisku atbalstu, popularizētu Pilsētas mēru paktu, palīdzētu dialogā ar nacionālajām struktūrām un nodrošinātu kohēziju un konsekvenci vietējo un reģionālo pašvaldību palīdzībai un pārstāvētībai Eiropas līmenī situācijā, kas lielākajai daļai pašvaldību jau ir diezgan sarežģīta; |
| --- | --- |

23.

Klimatneitralitātes īstenošanas instrumentu nodrošināšana vietējām un reģionālajām pašvaldībām

| 24. | uzsver, ka daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības joprojām uzskata piekļuvi informācijai un klimata iniciatīvu un projektu finansēšanai par sarežģītu. Grūtības attiecas uz šādiem aspektiem:






  — | zināšanu trūkums par pieejamo finansējumu un tām pastāvošajām iniciatīvām, kas būtu vispiemērotākās attiecīgās pilsētas vai reģiona projektam, |
| --- | --- | --- |

24.

—

zināšanu trūkums par pieejamo finansējumu un tām pastāvošajām iniciatīvām, kas būtu vispiemērotākās attiecīgās pilsētas vai reģiona projektam,

| — | Eiropas un valsts situācijas sarežģītība un neskaidrības par dažādām pastāvošajām platformām un iniciatīvām, |
| --- | --- |

—

Eiropas un valsts situācijas sarežģītība un neskaidrības par dažādām pastāvošajām platformām un iniciatīvām,

| — | tehnisko zināšanu trūkums vietējā līmenī, lai pieteiktos finansējumam, finansējumu pārvaldītu un uzraudzītu, |
| --- | --- |

—

tehnisko zināšanu trūkums vietējā līmenī, lai pieteiktos finansējumam, finansējumu pārvaldītu un uzraudzītu,

| — | nespēja konkurēt ar privāto sektoru ekspertu piesaistīšanā un noturēšanā, |
| --- | --- |

—

nespēja konkurēt ar privāto sektoru ekspertu piesaistīšanā un noturēšanā,

| — | neskaidri tirgum raidīti signāli enerģijas kopienu un vietējo projektu saistībā, |
| --- | --- |

—

neskaidri tirgum raidīti signāli enerģijas kopienu un vietējo projektu saistībā,

| — | apguves spēju trūkums vietējās iestādēs un uzņēmumos; |
| --- | --- |

—

apguves spēju trūkums vietējās iestādēs un uzņēmumos;

| 25. | raizējas, ka iepriekšējos punktos minētās grūtības varētu izraisīt vietējo un reģionālo pašvaldību nevēlēšanos pieņemt vietējus zaļos kursus un apņemties sasniegt 2030. gada mērķus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | lūdz Kopīgo pētniecības centru kartēšanas nolūkā (līdz statistiski teritoriālo vienību 3. līmenim) veikt pētījumu par vietējo un reģionālo pašvaldību un uzņēmumu spēju apgūt ievērojamo jauno finansējumu, kas kļuvis pieejams ar zaļā kursa un atveseļošanas plāna starpniecību, un pauž gatavību palīdzēt ar tādiem RK pieejamiem instrumentiem kā reģionālie centri; |
| --- | --- |

26.

| 27. | brīdina Komisiju, ka pašreizējās veselības krīzes pārvaldība ir ārkārtīgi liels pārbaudījums vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un tām ir grūtības piešķirt finanšu resursus un cilvēkresursus klimatneitralitātes iniciatīvām un pārveidei; tāpēc aicina piešķirt pietiekamus resursus, lai nākamajā desmitgadē atbalstītu vietējās un reģionālās pašvaldības šajā grūtajā uzdevumā, ņemot vērā projektu visu dzīves ciklu (ietverot uzraudzību); |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda uz vajadzību uzlabot vietējo un reģionālo pašvaldību īstenošanas spējas un uz to, cik svarīgs ir pietiekams un prasmīgs personāls, jo īpaši pašvaldību līmenī un lauku apvidos. Ir sistemātiski jānodrošina vajadzīgie darbinieki, lai koordinētu daudzās darba un atbildības jomas, kas saistītas ar klimatrīcības mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Eiropas Klimata paktu un Taisnīgas pārkārtošanās platformas vietējo pieeju kā galvenos instrumentus, lai kopā ar citām esošajām iniciatīvām atbalstītu un paātrinātu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Aicina Eiropas Komisiju, iespējams, ar Eiropas Klimata paktu, izveidot visaptverošu platformu, kas veicinātu to integrāciju un komplementaritāti, palīdzētu vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt izvēli atkarībā no to iezīmēm un nodrošinātu konsekvenci, vienkāršotu piekļuvi informācijai un nekonkurējošas saistības, kā arī vienkāršotu un unificēt (cik iespējams) piekļuvi iniciatīvām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Eiropas Komisiju atzīt, ka vietējo un reģionālo pašvaldību loma pārsniedz citu nevalstisku dalībnieku lomu un tāpēc šī specifika ir jāatzīst visaptverošās platformas ietvaros; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atbalsta vietēju klimata paktu izveidi, lai ceļā uz klimatneitralitāti tiktu nodrošināta pilsoņu līdzdalība, lai šis process būtu viņiem pieņemams un gūtu atbalstu viņu vidū, kā arī lai tajā būtu ņemti vērā Eiropas iedzīvotājus interesējošie jautājumi un vajadzības; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīst, ka daļēji formālas institūcijas, piemēram, iedzīvotāju pilsētas padomes, vietējās konsultatīvās struktūras un nejauši izvēlētu pilsoņu asamblejas spēj radīt spēcīgu impulsu un paātrināt enerģētikas pārkārtošanu. Tāpēc aicina katru pašvaldību, kurā ir vismaz 10 000 iedzīvotāju, apsvērt iespēju savas vietējās pārvaldības struktūras ietvaros izveidot pilsoņu parlamentus, kas meklētu, kā konkrēti samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un pielāgoties klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka lielākā daļa pilsētu un reģionu nezina savu pašreizējo un iepriekšējo CO2 emisiju līmeni, kas tām sarežģī sava ieguldījuma apmēra noteikšanu un efektīvu klimatneitralitātes sasniegšanas trajektoriju izstrādi. Mudina Komisiju palīdzēt sniegt nepieciešamo tehnisko un kompetences atbalstu, lai palīdzētu vietējām un reģionālajām pašvaldībām savu emisiju novērtēšanā, jo īpaši pilnībā izmantojot vietējās un reģionālās enerģētikas aģentūras, vietējās un reģionālās iestādes, kas strādā klimata pārmaiņu jomā un citus attiecīgus partnerus. Lai pašvaldībā popularizētu paktu un koordinētu un īstenotu ilgtspējīgus klimata un enerģētikas rīcības plānus, Komiteja iesaka vietējā pārvaldē iekļaut “klimata pārvaldnieku”. Šāds pārvaldnieks var būt kopīgs mazākām pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

33.

| 34. | šajā saistībā atbalsta globālā Pilsētas mēru pakta kopējo ziņošanas satvaru kā soli ceļā uz vietējo un reģionālo pārstāvju viedokļu saskaņošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti pauž atbalstu reģionāli un vietējā līmenī noteikto devumu sistēmai, lai formāli atzītu, pārraudzītu un sekmētu oglekļa dioksīda emisiju samazināšanu pilsētās, vietējās pašvaldībās un reģionos visā pasaulē; Eiropas Komisija tiek aicināta strādāt kopā ar RK, lai izskatītu, kā ilgtspējīgi klimata un enerģētikas rīcības plāni vai tamlīdzīgi plāni varētu darboties kā reģionāli un vietējā līmenī noteikti devumi, kas nodrošina vietējo devumu ANO Parīzes klimata nolīgumam, un tikt oficiāli atzīti kā nacionāli noteikto devumu plānus papildinoši; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē iniciatīvas par tiekšanos uz nulles līmeni un tiekšanos uz noturību globālā līmenī (6) un aicina UNFCCC sadarboties ar RK un citiem attiecīgiem partneriem vietējo pašpārvalžu un pašvaldību iestāžu vēlēšanu apgabalā, lai censtos panākt vietējo un reģionālo pašvaldību devuma klimatrīcībā oficiālu atzīšanu un izveidot īpašu dialogu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpašs potenciāls gan sociālajā, gan tehniskajā klimata inovācijā un tās bieži piedalās pētniecības un inovācijas projektos. Lai nodrošinātu šā potenciāla pilnīgu attīstību un izmantošanu par instrumentu jaunu oglekļneitrālu risinājumu meklēšanā, aicina Komisiju Fit for 55 pasākumu kopumā pienācīgi vērst uzmanību uz elastīga satvara izveidi, kas garantētu inovatīvas un eksperimentālas iniciatīvas vietējā līmenī, kuru rezultāts būtu augšupēji un ar vietējiem apstākļiem saistīti risinājumi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka no tehnoloģiskās, politiskās un demokrātijas perspektīvas ir jānodrošina brīvība vietējā līmenī izvēlēties dekarbonizācijas ceļu; ārēji pieņemti lēmumi rada nevēlēšanos tos īstenot; |
| --- | --- |

38.

Vietējo un reģionālo pašvaldību skatījuma paušana COP 26

| 39. | lai gan nacionāli noteiktie devumi ir galvenais veids, kā likt valstīm uzņemties atbildību, atzīst, ka emisiju samazināšanā ar mērķi radīt klimatneitrālu un noturīgu teritoriju ir jāiesaista plaša sabiedrība; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību balss starptautiskajās klimata pārmaiņu sarunās un iniciatīvās ir kļuvusi spēcīgāka, un atzinīgi vērtē esošās vietējo un reģionālo pašvaldību tīklu iniciatīvas, piemēram, CRPM, ICLEI, C40, koalīciju Under2, Regions4, Klimata aliansi, FEDARENE, Apvienoto pilsētu un vietējo pašvaldību asociāciju (UCLG) un globālo Pilsētas mēru paktu un to ieguldījumu UNFCCC Nevalstisko dalībnieku zonā klimatrīcībai (NAZCA); |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka UNFCCC Pušu konferences 26. sesija ir būtisks pagrieziena punkts, kas dos iespēju nostiprināt ES vadošo lomu pasaules mēroga pasākumos klimata jomā, un uzsver, ka pašreizējiem reģionu un pilsētu pasākumiem un saistībām būtu spēcīgi jāietekmē gatavošanās COP 26 un tajā jāiegūst oficiāla pamanāmība; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina globālos un Eiropas dalībniekus atvēlēt līdzekļus dzimumaspekta analīzei un pēc dzimuma sadalītiem datiem, lai varētu pilnībā izprast klimata pārmaiņu ietekmi uz visām neaizsargātām grupām, budžeta plānošanā izmantot dzimumu līdztiesības principa metodes un nodrošināt vienlīdzīgu pārstāvību politikas veidošanā visiem dzimumiem un visiem līmeņiem. Ņemot to vērā, atbalsta aicinājumu uzlabot dzimumu līdzsvaru valstu delegācijās, kā arī COP 26 augstākā līmeņa vadības grupā, un atzinīgi vērtē UNFCCC darbu pie saiknes starp dzimumu aspektu un klimata politiku (7) un aicina Eiropas Komisiju strādāt tajā pašā virzienā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka Edinburgas deklarācija par bioloģisko daudzveidību ir visu laiku spēcīgākais dokuments, ar ko visos ANO procesos tiek atzītas un iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības un palielinātas to iespējas; ierosina līdzīgu pieeju piemērot un izvērst arī citās ANO struktūrās un aicina mūsu partnerus UNFCCC izveidot saprašanās memorandu ar Eiropas Reģionu komiteju kā ar Eiropas pilsētu un reģionu institucionālo pārstāvi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina pastiprināt daudzlīmeņu politisko dialogu par klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tajās nozarēs, kurās pārvaldība lielā mērā jau ietver vietējās un reģionālās pašvaldības un kurās pilnvaras jau ir nodotas vairākās pasaules daļās, piemēram, energoapgādes un enerģijas pieprasījuma, transporta, lauksaimniecības un ēku jomā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina veikt intensīvāku daudzlīmeņu politisko dialogu par klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tajās nozarēs, kurās klimata darbībās ir jāņem vērā citi vides jautājumi, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana vai pārtikas ražošanas, ūdens tīrības, ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības problēmas. Telpiskā plānošana attiecībā uz zemes izmantošanu ir īpaši svarīga un tajā pilnīgi noteikti ir jābūt iesaistītām vietējām un reģionālajām pašvaldībām; tā ietekmē arī lēmumus par to Komisijas pieņemto stratēģiju piemērošanu, kuras ietekmē lauksaimniecības nozari un kuru ietekmi ir paredzēts izvērtēt, lai izzinātu to sekas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Pilsētas mēru pakta iniciatīvas, kuru mērķis ir panākt, lai gaidāmajā Pušu konferencē labāk tiktu atspoguļota vietējo un reģionālo pašvaldību darbība un iesaistīšanās klimatneitrālas politikas izstrādē un izpildē, kā arī veicināt vadošas pozīcijas klimatrīcības vertikālajā integrācijā. Šajā saistībā aicina Komisiju sadarboties ar RK, lai rīkotu tematisku dienu par vietēju klimatrīcību Eiropas Savienībā kā iespēju izrādīt dažādās ES iniciatīvas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina RK locekļus pirms Pušu konferences 26. sesijas rīkot vietējas un reģionālas pušu konferences savās kopienās, lai vairotu informētību par ārkārtas situāciju klimata jomā, kā arī apkopotu iedzīvotāju un uzņēmumu viedokli par viņu vajadzībām un to labāko praksi, kas varētu paātrināt zaļo pārkārtošanos un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka ES ir apņēmusies uzņemties vadošu lomu Pušu konferences sarunās, tāpēc tai ir jāveic iedarbīgas darbības šī mērķrādītāja sasniegšanai, kas nozīmē kopīgu radīšanu un sadarbību ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Šajā ziņā Komiteja aicina UNFCCC sadarboties ar RK, lai vēl vairāk veicinātu vietējo un reģionālo pušu konferenču labāko pieredzi. |
| --- | --- |

48.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  RK rezolūcija “Zaļais kurss sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām”, 2019. gada decembris.

1

“Zaļais kurss sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām”

(2)  Saskaņā ar NewClimate Institute publicēto informāciju, 2020. gada decembris.

2

NewClimate Institute

(3)  Klimata pārmaiņu ietekme reģionos: Eiropas zaļā kursa novērtējums.

3

(4)  Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku.

4

(5)  Aktīva subsidiaritāte būtu jāsaprot atbilstoši Eiropas Komisijas Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas definīcijai.

5

(6)  https://racetozero.unfccc.int/race-to-resilience/

6

(7)  https://unfccc.int/gender

7

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/31

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns”

(2021/C 440/06)

| Ziņotāja: | Aleksandra DULKIEWICZ (PL/PPE), Gdaņskas mēre |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns”
  COM(2020) 790, 2020. gada 3. decembris |

Ziņotāja:

Aleksandra DULKIEWICZ (PL/PPE), Gdaņskas mēre

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns”

COM(2020) 790, 2020. gada 3. decembris

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīga informācija

| 1. | uzskata, ka, lai arī EDRP ir vērsts uz īstermiņa aizsardzības mehānismiem demokrātisko procesu sargāšanai, pēc tā būtu jāseko ilgāka termiņa un stratēģiskākai pieejai, lai veicinātu Eiropas demokrātiju visos līmeņos un gan pārstāvības, gan līdzdalības demokrātijas dimensijā. Šāda pieeja varētu balstīties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem un paraugpraksi, ko dalībvalstis jau piemēro valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, un novest pie Eiropas Demokrātijas hartas izstrādes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti norāda, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu, kurā definēts subsidiaritātes princips, “jomās, kuras nav ekskluzīvā Savienības kompetencē, Savienība rīkojas tikai tad, ja dalībvalstis centrālā vai reģionālā un vietējā līmenī nevar pietiekami labi īstenot paredzētās darbības mērķus”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Eiropas Demokrātijas rīcības plāna (EDRP) iniciatīvu. Vērojams, ka ES publiskajā un politiskajā telpā pieaug draudi saistībā ar populismu un nacionālismu, ar sabiedrības manipulāciju, izmantojot dezinformāciju, naida runu un sazvērestības teorijas. Tas izraisa polarizāciju, agresiju, neiecietību un nopietnu sabiedrības solidaritātes deficītu. Galvenais mērķis, proti, iespēju palielināšana iedzīvotājiem un noturīgākas demokrātijas veidošana visā Eiropas Savienībā, ir būtisks tādu pasākumu izstrādē, kuri stiprinātu mūsu Kopienu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Eiropas Savienība ir vienība, kuras struktūra atgādina “savienotos traukus”. Iedzīvotāju tiesību un brīvību stāvokļa pasliktināšanās vienā dalībvalstī patiesi negatīvi ietekmē demokrātiju visā ES saimē un apdraud kopīgās vērtības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka vajag izveidot katalogu, kurā būtu uzskaitīti gan apdraudējumi demokrātijai, gan inovatīva iedzīvotāju līdzdalības paraugprakse. Norāda, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir vislabākās iespējas to izdarīt; aicina Komisiju, Parlamentu un Padomi ņemt vērā ieteikumus, kas iekļauti 2021. gada Gadskārtējā ES reģionālā un vietējā barometra ziņojumā, kuru publicēs 2021. gada oktobrī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | piekrīt atzinumā par Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai paustajam viedoklim, ka iedzīvotāju informētības palielināšana ir ilgstošs un sarežģīts process, kas citastarp ietver medijpratības attīstīšanu, konkrēti, kā rīkoties ar jauniem informācijas ieguves un izplatīšanas veidiem. Šīm prasmēm jāiet roku rokā ar informācijas un tās avotu kritisku analīzi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir labas iespējas piedalīties cīņā pret dezinformāciju un tās radītajiem apdraudējumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka dalība Eiropas Savienībā nozīmē ne tikai brīvību un finanšu līdzekļu kopumu, bet arī pamatvērtību respektēšanu. Ir vajadzīgi konkrēti juridiski instrumenti, kas nodrošinātu ātru un efektīvu rīcību ar mērķi veicināt demokrātiskas tiesiskas valsts un tiesiskuma principus, bet ārkārtējos gadījumos – piespiest ES kopienas locekļus tos ievērot. Pašlaik šādu juridisku instrumentu nav. Tā rezultātā EK iejaukšanās ir mazefektīva, saskaroties ar problemātiskiem lēmumiem dažās dalībvalstīs, kā norādīts Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. jūnija rezolūcijā par tiesiskuma stāvokli Eiropas Savienībā un izpaužas Nosacītības regulas 2020/2092 piemērošanā, kam RK pilnībā piekrīt. Komiteja apšauba, vai Līguma par Eiropas Savienību 7. pants ir atbilstīga reakcija uz šiem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina pēc iespējas ātrāk veikt stratēģiskus pasākumus un pieņemt tiesību aktus, kas efektīvi risinātu problēmas dažās ES valstīs, piemēram, vēlēšanu drošības jomā neatkarīgi no līmeņa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka Eiropas demokrātiju apdraud ne tikai ārēji agresori, kas cenšas destabilizēt Eiropas Savienību, bet arī iekšēji faktori, kuri uzbrūk tam, kas Eiropas Savienībai ir vissvarīgākais, – vienotībai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka ar EDRP būtu jānosprauž ceļš attiecībām un kontaktiem ar partneriem ārpus ES, kuri neakceptē demokrātijas standartus, pārkāpjot cilvēka un pilsoņa pamattiesības. Viens no piemēriem varētu būt ES politika attiecībā uz valstīm, tādām kā Krievija, Baltkrievija un Ķīna, un Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas darbs; norāda, ka ir jāatbalsta demokrātiskas kustības kaimiņvalstīs, izmantojot arī Austrumu partnerību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka jācenšas rast līdzsvaru starp cīņu pret riskiem, kas saistīti ar pandēmiju, un pamatbrīvību un pilsonisko brīvību aizsardzību (piemēram, jautājums par datu aizsardzību vai pulcēšanās un demonstrācijas tiesību ierobežojumu novēršanu); |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda uz faktu, ka uzbrukums medijiem apdraud ES vērtības un mūs virza uz autoritārismu. Bez brīviem medijiem nav sabiedrības veiktas faktiskas kontroles. Iedibinātu žurnālistikas standartu trūkums rada apstākļus sazvērestības teoriju, dezinformācijas, populisma un naida runas izplatībai. Komiteja brīdina par mediju renacionalizācijas centieniem dažās ES valstīs; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatē, ka EDRP nav veltīta pietiekama uzmanība jautājumam par piekļuvi publiskai informācijai. Brīva informācijas un ideju plūsma ir demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas pamatā. Publisko iestāžu savāktā informācija pieder sabiedrībai, un visu pārvaldes līmeņu iestādes datus glabā iedzīvotāju vārdā (1); uzsver, ka labs publisko iestāžu atklātības un pārskatatbildības piemērs ir vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras izmanto instrumentus, kas ļauj iedzīvotājiem piekļūt informācijai un tieši līdzdarboties varas īstenošanā (2); |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka demokrātiskai Eiropas Savienībai ir jāpilda savas saistības aizsargāt ES vērtības, integrāciju un vienlīdzību visos tās aspektos neatkarīgi no dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģijas, ticības, invaliditātes, vecuma un dzimumorientācijas, un arī dalībvalstīm ir jāstrādā šajā virzienā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka EDRP nav tiešas atsauces uz vietējo un reģionālo pašvaldību darbību; |
| --- | --- |

16.

Prioritātes

| 17. | aicina stiprināt ES un dalībvalstu autoritāti, publisko tiesiskuma institūciju uzticamību, izglītību, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību kā demokrātijas inkubatora lomu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ES iedzīvotāju uzticēšanās ES svarīgāko struktūru darbībai ir būtisks priekšnoteikums demokrātiskas ES kopienas attīstībai. Lai nodrošinātu dalībvalstu centrālo institūciju prognozējamību un uzticamību, dalībvalstīm jāievēro tiesiskums. Neatkarīgu institūciju un valstu tiesību aktu efektīva darbība demokrātisko vērtību garā ir viens no Kopienas stūrakmeņiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi pilsoniskas nostājas veidošanā. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir iedzīvotājiem vistuvākais pārvaldības līmenis, kuram viņi uzticas visvairāk (3). Stratēģisku nozīmi iegūst reģionu un pilsētu lomas stiprināšana, piemēram, nodrošinot tām finanšu instrumentus, kuru finansējuma piešķiršanā tiktu izmantoti tikai būtiski kritēriji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina pievērst uzmanību tāda ES iedzīvotāja izglītošanai, kurš būtu atbildīgs, iecietīgs, spējīgs rast kompromisus un miermīlīgus konfliktu risinājumus. Dažādu viedokļu un uzskatu līdzāspastāvēšana ir īsta “vakcīna” pret fanātismu, rasismu un etniskiem konfliktiem; |
| --- | --- |

20.

Pilsoniskā izglītošana – kritiskā domāšana un medijpratība

| 21. | uzsver, ka pašvaldības var pildīt svarīgu lomu izglītošanas jomā, radot vietējām kopienām apstākļus, kuros attīstīt labus demokrātiskos paradumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | brīdina par sabiedrības radikalizēšanos un populistu, kuri izmanto dezinformāciju, nākšanu pie varas. Lai cīnītos pret dezinformāciju, ir jāidentificē mērķgrupas, kas ir visjutīgākās pret tās negatīvo ietekmi. Īpaši būtu jāaizsargā jaunieši, gados veci cilvēki, nacionālās un etniskās minoritātes, imigranti un digitāli atstumtas personas. Eiropas Komisijai būtu jāpievērš uzmanība tiem reģioniem un grupām, kas ir īpaši neaizsargātas pret ārējo un iekšējo dezinformāciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pieņem zināšanai Eiropas Komisijas 26. maijā iesniegtās vadlīnijas, kā novērst trūkumus ES prakses kodeksā dezinformācijas jomā. Atzinīgi vērtējams tas, ka Komisija aicina uzņemties stingrākas un konkrētākas saistības visās kodeksa piemērošanas jomās un īpaši uzlabot uzraudzības metodes un ka tā aicina kodeksam pievienoties citas platformas, kas darbojas Eiropas Savienībā, privātus ziņapmaiņas pakalpojumu sniedzējus un citus tiešsaistes reklāmas ekosistēmas dalībniekus. Tomēr grūtības, ar ko Komisija saskaras, pārbaudot platformu iesniegto uzraudzības ziņojumu patiesumu, un sankciju mehānisma neesamība ievērojami mazina minētā kodeksa efektivitāti un liek veikt turpmākus reglamentējošus pasākumus ES līmenī; |
| --- | --- |

23.

| 24. | šajā kontekstā ierosina izstrādāt dalībvalstīm nesaistošu un neobligātu Viseiropas pilsoniskās audzināšanas, kritiskās domāšanas un medijpratības mācību programmu, kas līdzīgi Somijas CIVIS programmai kā paraugpraksei tiktu nodota sabiedriskajai apspriešanai un pēc tam pielāgota tā, lai reaģētu uz reģionālām un vietējām vajadzībām. Šādā programmā būtu jāietver skolu izglītība, ierēdņu apmācība, tālākizglītība un sociālās kampaņas. RK vēlas aktīvi piedalīties šādas programmas izstrādē un aicina Eiropas Komisiju cieši sadarboties ar dalībvalstīm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ievērojot subsidiaritātes principu un pilnvaru sadalījumu; |
| --- | --- |

24.

Cīņa pret dezinformāciju un naida runu

| 25. | uzskata, ka būtu lietderīgi, cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamenta INGE komiteju, izveidot ES aģentūru (4), kuras uzdevums būtu veikt profilakses pasākumus cīņā pret dezinformāciju, naida runu, neiecietību, vardarbību pret konkrētām sabiedrības grupām un sazvērestības teoriju izplatīšanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ir sarūgtināta, ka vietējām pašvaldībām ir otršķirīga loma cīņā pret viltus ziņu izplatīšanu, jo tām bieži vien trūkst zināšanu, prasmju un resursu; aicina izveidot vienotu finansēšanas mehānismu dezinformācijas apkarošanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Drošības savienības stratēģiju, kurā galvenā uzmanība pievērsta hibrīduzbrukumiem, ko veic valstiskie un nevalstiskie subjekti, kiberuzbrukumiem, kritiskās infrastruktūras bojājumiem, dezinformācijas kampaņām un politiskā naratīva radikalizācijai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka ir vajadzīga diskusija par vārda brīvību un par to, kas tā ir internetā; norāda uz Pawel Adamowicz balvu (5) par atbalstu sociālajai iekļaušanai, vienlīdzīgu iespēju veicināšanu un cilvēktiesību un pilsonisko brīvību respektēšanu un par aizspriedumu un ksenofobijas apkarošanu; šī balva, ko kopīgi izveidoja Reģionu komiteja, Starptautiskais Patvēruma pilsētu tīkls (ICORN) un Gdaņskas pilsēta, ir konkrēts solis šajā virzienā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | līdztekus pašvaldībām un pilsoniskajai sabiedrībai ir jāiesaista arī mediji. Pateicoties praksei un profesionālajai pieredzei, informācijas jomas speciālisti labi atpazīst dezinformāciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, cik svarīgs ir digitālo pakalpojumu tiesību akts (DSA), – tas ir instruments, ko var izmantot, lai digitālo vidi padarītu pārredzamāku un palielinātu tiešsaistes platformu pārskatatbildību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka ir jānodrošina pilnīga saskaņotība starp EDRP, Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānu un legislativajām diskusijām par DSA; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina pieņemt digitālo pakalpojumu direktīvu, kurā tiktu ierosināts horizontāls satvars tiešsaistes telpas regulatīvai uzraudzībai un noteikumi, kas nodrošinātu platformu pārskatatbildību par to, kā tās pārvalda saturu, reklāmu un individualizētu pieeju mērķauditorijai (micro-targeting); |
| --- | --- |

32.

Žurnālistu drošība un atbalsts vietējiem medijiem

| 33. | uzsver uzticamas žurnālistikas nozīmi, tostarp vietējā līmenī, sabiedrības uzticēšanās veidošanā. Neatkarīgi mediji ir viens no demokrātijas pamatpīlāriem, un tiem ir reāla ietekme uz publisko debašu līmeni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nosoda tā dēvētā SLAPP (stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību) instrumenta izmantošanu cīņā pret neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un aicina Eiropas Komisiju izstrādās priekšlikumu žurnālistu un pilsoniskās sabiedrības aizsardzībai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | brīdina par neatkarīgās preses marginalizāciju, kas notiek, monopolizējot un politizējot medijus, it īpaši, ja tas tiek darīts, izmantojot ES fondus; aicina labāk uzraudzīt šādām darbībām paredzētos līdzekļus; atbalsta reģionu iesaistīšanu ES līdzekļu sadalē; atbalsta papildu likumdošanas pasākumus, kas jāveic, respektējot dalībvalstu kompetenci, un ar kuriem tiktu pastiprināta ES intervences spēja, lai nodrošinātu, ka neatkarīgu mediju brīvība un plurālisms arī turpmāk ir viens no mūsu demokrātijas pīlāriem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka uzbrukums vārda brīvībai sašaurina publiskās debates; vērš uzmanību uz tiesībām uz vārda brīvību akadēmiskajā, pētniecības un mākslinieciskajā darbā. Iebiedēšana, nomelnošanas kampaņas, politiskais spiediens, finansiāli ierobežojumi un šķēršļi piekļuvei publiskajiem līdzekļiem apdraud zinātnieku, mediju un nevalstisko organizāciju darbību, padarot to veiktās uzraudzības īstenošanu neiespējamu; brīdina par dažu valdību mēģinājumiem ierobežot zinātniskās pētniecības neatkarību un noteikt kriminālatbildību, pamatojoties uz neskaidriem un pretrunīgiem kritērijiem; |
| --- | --- |

36.

Iedzīvotāju līdzdalības stiprināšana

| 37. | uzsver, ka konference par Eiropas nākotni (CoFoE) būtu jāorganizē pēc iespējas lielākā skaitā ES reģionu un tai vajadzētu būt augšupējai; tas ļautu debatēs un līdzdalībā iekļaut dažādas iedzīvotāju grupas; iesaka iedzīvotāju paneļdiskusijas atzīt par vienu no līdzdalības veidiem ES lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina ES iestādes veidot efektīvus, pārredzamus un iekļaujošus kanālus, lai uzrunātu iedzīvotājus, it īpaši tos, kuri atturas no iesaistīšanās publiskajā un sabiedriskajā dzīvē; uzsver jauniešu būtisko nozīmi šajā procesā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apzinās, ka CoFoE ir unikāla iespēja iesaistīt iedzīvotājus. Šī novatoriskā un Eiropas mēroga līdzdalības pieredze ļaus kopīgi lemt par demokrātiskas Eiropas nākotni, struktūru un prioritātēm. RK apņemas konferencē pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai pārskatītu paraugpraksi un dotu iespēju iedzīvotājiem un vietējām un reģionālajām pašvaldībām paust savu viedokli; |
| --- | --- |

39.

Brīvas un demokrātiskas vēlēšanas

| 40. | uzsver, ka EDRP paustās bažas par brīvām un demokrātiskām vēlēšanām būtu vienādā mērā jāattiecina uz Eiropas, valsts, reģionālajām un vietējām vēlēšanām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka politiskās kampaņas aizvien vairāk notiek internetā. Tāpēc ir vajadzīgi noteikumi, kas nodrošinātu sponsorēta politiskā satura pārredzamību un vadlīnijas politiskajām partijām un dalībvalstīm; aicina ņemt vērā vietējo vēlēšanu īpatnības, kuras, izstrādājot ES mēroga tiesību aktus, bieži vien tiek ignorētas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka EDRP nav pietiekamas atsauces uz laikposmiem starp vēlēšanām. Dezinformācija, propaganda, manipulācija un mēģinājumi mainīt iedzīvotāju nostāju visbiežāk notiek tieši šajā laikā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka ES struktūrfondi būtu jāizmanto, lai finansētu pilsoniskās sabiedrības darbības un veidotu institucionālās un administratīvās spējas un struktūras, kas nepieciešamas aktīvai sabiedrības līdzdalībai politiskajā dzīvē. Piekļuve finansējumam būtu pēc iespējas jāvienkāršo, un finansējuma pārvaldībai pēc iespējas lielākā mērā jābūt reģionu kompetencē; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 19. aprīlī sāka sabiedrisku apspriešanu līdz 12. jūlijam (6), lai 2021. gada pēdējā ceturksnī nāktu klajā ar atjauninātām direktīvām, kuru mērķis ir palīdzēt ES pilsoņiem, kas dzīvo citā ES dalībvalstī, izmantot savas tiesības balsot un kandidēt gan pašvaldību, gan Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Faktiski, kā norādīts arī Eiropas pilsoņu iniciatīvā (EPI) “Vēlētāji bez robežām” (7), lai arī vairāk nekā 14 miljoniem mobilo ES pilsoņu ir balsstiesības, vēlētāju aktivitāte un to mobilo ES pilsoņu skaits, kuri kandidē vēlēšanās, joprojām ir zemāks nekā salīdzināmās grupās valsts līmenī, un viņiem joprojām ir grūtības īstenot savas vēlēšanu tiesības; |
| --- | --- |

44.

| 45. | brīdina, ka pandēmija ir uzskatāmi parādījusi izaicinājumus saistībā ar pilnīgi demokrātisku vēlēšanu rīkošanu, ņemot vērā ierobežojumus, kas tās apgrūtina. Organizatorisks un tehnoloģisks izaicinājums, tostarp kiberdraudu kontekstā, ir garantēt pasta un/vai elektroniskās balsošanas procesu drošību; |
| --- | --- |

45.

Secinājumi

| 46. | aicina Eiropas Komisiju meklēt ilgtermiņa instrumentus, kas palīdzētu Eiropas Savienībai tikt galā ar jauniem apdraudējumiem. Demokrātiskajai “vakcīnai”, kuru meklējam, jābūt iedarbīgai, novatoriskai, efektīvai un tādai, kas stiprinās mūsu demokrātisko infrastruktūru gan patlaban, gan ilgtermiņā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka pilna līdzdalība publiskajā dzīvē ir plurālistiskas un demokrātiskas kopienas stūrakmens, taču to var panākt tikai tad, ja iedzīvotāji uzticas valsts iestādēm. Dalība nav iespējama bez uzticēšanās, un bez sabiedrības izglītošanas tā nebūs iespējama. RK uzskata, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām šajā saistībā ir svarīga loma; |
| --- | --- |

47.

| 48. | visbeidzot norāda, ka demokrātija un tiesiskums stabili nostiprināsies tad, ja varas īstenošana neatkarīgi no pārvaldības līmeņa notiks informētā sabiedrībā. |
| --- | --- |

48.

Briselē, 2021. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ANO Ģenerālās asamblejas 1946. gadā pieņemtajā Rezolūcijā Nr. 59, kā arī Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (1948) 19. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (1950) 10. pantā teikts, ka tiesības uz informāciju ir neatņemama daļa no pamattiesībām uz vārda brīvību.

1

(2)  Šādu vietējo pašvaldību rīku piemēri ir atvērtie dati, iedzīvotāju līdzdalības budžeti un iedzīvotāju paneļdiskusijas.

2

(3)  https://cor.europa.eu/lv/our-work/Pages/EURegionalBarometer-2020.aspx

3

(4)  Piemēram, kas būtu saistīta ar RK.

4

(5)  Pawel Adamowicz ir arī autors diviem Gdaņskas modeļiem, kas veltīti šiem ideāliem: Imigrantu integrācijas modelis un Vienlīdzīgas attieksmes modelis.

5

Pawel Adamowicz

(6)  Sabiedriskā apspriešana par dalību Eiropas Parlamenta vēlēšanās (https://bit.ly/3goNYin) un par dalību pašvaldību vēlēšanās (https://bit.ly/3gmIR2l).

6

(7)  https://eci.ec.europa.eu/013/public/#/screen/home

7

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/36

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana līdz 2030. gadam”

(2021/C 440/07)

| Ziņotājs: | Ricardo RIO (PT/PPE), Bragas municipālās izpildpadomes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana – visaptveroša pieeja
  2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija |

Ziņotājs:

Ricardo RIO (PT/PPE), Bragas municipālās izpildpadomes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments:

ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana – visaptveroša pieeja

2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka visām 194 valstīm, kas ir pieņēmušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu, ir svarīgi sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), un ir pārliecināta, ka pašreizējā pandēmija un ar sabiedrības veselību saistītās, ekonomiskās, sociālās, vidiskās un ar kultūru saistītās sekas, ko pandēmija varētu radīt, dod jaunu impulsu šā mērķa sasniegšanai; tādēļ mudina Eiropas valstu vadītājus iekšpolitikas un ārpolitikas programmās izvirzīt vērienīgus un nelokāmus mērķus un skaidri paziņot, ka ANO Ilgtspējīgas attīstības rīcības desmitgades kontekstā Eiropas Savienībai visos pārvaldības līmeņos ir jākļūst par piemēra cienīgu galveno uzvarētāju IAM sasniegšanas ziņā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka šim atzinumam ir jāmudina Eiropas Komisija nostiprināt IAM kā neatņemamu Eiropas pamatvērtību un identitātes sastāvdaļu, tādējādi piešķirot tiem pienācīgu nozīmi savā visaptverošajā vēstījumā un prioritātēs; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas politisko līderību, kas izpaužas, Eiropas zaļajā kursā apņemoties īstenot IAM un Eiropas pusgadā koncentrēties uz IAM sasniegšanu, kā arī Komisijas pieeju popularizēt vērienīgu programmu nolūkā izveidot ilgtspējīgāku, konkurētspējīgāku un saskaņotāku Eiropu, kura ir atvērta pasaulei un gatava risināt 21. gadsimta izvirzītos uzdevumus; šī programma nostiprināta ar Next Generation EU papildu līdzekļiem, lai panāktu zaļāku, digitālāku un noturīgāku Eiropu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tomēr joprojām atbalsta prasību, ko izvirzījusi Padome, Eiropas Parlaments, RK un agrākā ES daudzpusējā ieinteresēto personu platforma ilgtspējīgas attīstības jautājumos un kas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai liek izstrādāt visaptverošu stratēģiju, kura aizstātu stratēģiju “Eiropa 2020” un konkretizētu kopīgo redzējumu par ilgtspējīgas attīstības modeli, ko vēlamies popularizēt Eiropas Savienībā un ārpus tās, un nodrošinātu visām vietējām un reģionālajām pašvaldībām kopējus mērķus un vienotu izpratni par tiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka ES tirdzniecības politikas pārskatīšana tiek veikta, lai veicinātu ilgtspēju saskaņā ar ES apņemšanos sasniegt ANO izvirzītos ilgtspējīgas attīstības mērķus; tikai ar ilgtspējīgu tirdzniecības modeli, kas atbilst Eiropas Savienības pamatvērtībām, var sekmēt centienus nodrošināt visu cilvēku labbūtību un labklājību gan Eiropas Savienībā, gan citās pasaules daļās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | turklāt pauž nožēlu par to, ka IAM, ieņemot zemāku vietu ES politiskajā kārtībā, pakāpeniski ir zaudējuši savu nozīmi ES vēstījumā, tādēļ ir apdraudēta iespēja šos mērķus īstenot līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka informācija un savstarpēja mācīšanās saistībā ar IAM ir izšķirošs elements, kas veicinās visu iesaistīto dalībnieku informētību un apņemšanos, tādēļ ir vajadzīga ciešāka saskaņotība starp ES ekonomisko, sociālo un ekoloģisko jautājumu pārvaldības sistēmām, kā Eiropas pusgads, Eiropas zaļais kurss, un Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, kā arī ilgtspējības attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka uzskaitīto iniciatīvu un IAM saikne dažkārt šķiet ļoti niecīga. Šajā ziņā RK uzsver, ka Komisijai būtu jāiesaista visi attiecīgie Komisijas dienesti un jānovērš “izolētas” iniciatīvas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu par IAM sasniegšanu līdz 2030. gadam un uzskata, ka tas ir noderīgs ziņojums par īstenošanu, tomēr pauž nožēlu, ka tajā ir tikai uzskaitītas iniciatīvas, kas saistītas ar IAM; |
| --- | --- |

9.

| 10. | piemēram, atjauninātajā Jaunajā industriālajā stratēģijā (1), ar kuru iepazīstināja 2021. gada maijā, IAM nav minēti, tāpēc to nevar uzskatīt par daļu no plašākiem, intensīvākiem politikas saskaņošanas un ilgtspējīgas attīstības centieniem. Tāpēc šā Komisijas dienestu darba dokumenta lietderība IAM īstenošanā nav pietiekama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē 2021. gada 29. aprīļa paziņojumā par labāku regulējumu (2) pausto apņemšanos integrēt IAM visās politikas jomās, kā arī apzināt ar katru priekšlikumu saistītos IAM un izpētīt, kā iniciatīva sekmēs to sasniegšanu, un tādējādi ņemt vērā RK agrāko prasību (3). Turklāt RK uzskata, ka pārredzami un plaši ex-ante ietekmes novērtējumi ir īpaši svarīgi priekšlikumu ilgtspējas aspekta pārbaudei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka darba dokumentā ir piešķirta nozīme ieinteresēto personu līdzdalībai un Eiropas Reģionu komitejas un vietējo un reģionālo pašvaldību lomas un darbības atzīšanai; uzsver, ka būtiska nozīme ir arī valsts, Eiropas un starptautiskajā līmenī pastāvošajām reģionu un pilsētu apvienībām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka iepriekš izziņotie instrumenti plašākai informācijas apmaiņai un dialogam, kas norisinās, izmantojot Eiropas Komisijas rīkotas konferences un periodiskus pasākumus, vēl nav izmantoti praksē, un aicina Eiropas Komisiju, Padomi, Eiropas Parlamentu un Eiropas Reģionu komiteju ciešāk sadarboties saistībā ar IAM īstenošanu ES līmenī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir pierādījusi ilgtspējīgas attīstības nozīmi un ka IAM var palīdzēt izveidot saskaņotu, holistisku redzējumu NextGenerationEU kontekstā un it īpaši saistībā ar nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādi Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) ietvaros; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību neiesaistīšana dažās dalībvalstīs un lietderīgas apspriešanās procesa trūkums, kas vērojams nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādes procesā saistībā ar prioritāšu un plānotās rīcības noteikšanu, tādās dalībvalstīs apdraud plānu sekmīgu īstenošanu, jo tālejošu ekonomisko, sociālo un vidisko pārmaiņu reģionālā perspektīva tiek atspoguļota tikai daļēji. Ir skaidrs, ka, lai panāktu labāku un taisnīgāku attīstību, ir steidzami jāatbalsta IAM lokalizācija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir iespējamas divas būtiskas alternatīvas pieejas: saskaņotāka IAM un galveno Eiropas Savienības politikas jomu koordinācija un jauna ierosme IAM īstenošanai vietējā un reģionālajā līmenī. Tas jādara, paredzot skaidrus stimulus visām ieinteresētajām personām. Šajā sakarā ciešāka mijiedarbība starp ES iestādēm un vietējo un reģionālo līmeni nāktu par labu visām pusēm; |
| --- | --- |

16.

IAM pārvaldība un Eiropas iestādes

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka pašreizējā Eiropas Komisija ir apliecinājusi stingru politisku apņemšanos sasniegt IAM. Tomēr tā būtu jāpapildina ar konkrētiem iekšējās pārvaldības mehānismiem Eiropas Komisijā, piemēram, regulārām priekšsēdētājas kabineta un citu komisāru kabinetu koordinācijas sanāksmēm par IAM integrēšanas koncepciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst, ka ES daudzpusēja ieinteresēto personu platforma IAM jomā bija veiksmīgs paņēmiens pilsoniskās sabiedrības un vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai ES līmeņa lēmumu pieņemšanā par IAM; platformas ieteikumi par ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu Eiropas Savienībā būtu jāizmanto turpmākai rīcībai (4); |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzīst, ka Eiropas Klimata pakts ir iespēja mudināt uz rīcību vairāk cilvēku, tomēr tajā galvenā uzmanība ir pievērsta zaļo jomu tematiem un tā nolūks ir mudināt ieinteresētās personas rīkoties, savukārt platforma aptvēra visus IAM un bija struktūra, ko izmantot dialoga rosināšanai, lai atbalstītu un konsultētu Eiropas Komisiju par mērķu savlaicīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iesaka izmantot ziņojumu, kas iesniegts iepriekšējās platformas pilnvaru termiņa beigās, lai sagatavotu turpmākus strukturētos dialogus. Turklāt Komiteja atbalsta to, ka arī gaidāmajos strukturētajos dialogos būtu jānodrošina iespējami labāka IAM sasniegšanā ieinteresēto personu pārstāvība, proti, no pilsoniskās sabiedrības organizācijām, privātā sektora, arodbiedrībām, akadēmiskajām aprindām, reģionālās un vietējās pašpārvaldes iestādēm, kā arī minoritāšu un mazāk aizsargātām grupām, kuras pārstāv četras ilgtspējīgas attīstības dimensijas (ekonomikas, vides, sociālā un pārvaldības dimensija) un kuras ir apliecinājušas savus sasniegumus un pieredzi, strādājot pie IAM sasniegšanas ES līmenī. Ieinteresētajām personām savukārt būtu jāatskaitās “savai bāzei”, jāvāc informācija un jāziņo par rezultātiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, cik svarīgi ir iekļaut dzimumu līdztiesības un visiem vienlīdzīgu iespēju aspektu ES politikas jomās un programmās, ar kurām īsteno IAM, kā uzsvērts nesenajā Eiropas Revīzijas palātas ziņojumā par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu ES budžetā (5); |
| --- | --- |

21.

| 22. | tādēļ aicina Eiropas Komisiju atjaunot IAM platformu vai izveidot citu dialoga platformu ar stingriem un strukturētiem pēckontroles mehānismiem, lai paplašinātu visu dažādo valsts un privāto iestāžu ieinteresēto personu speciālās zināšanas par 2030. gada programmu un konsultētu Eiropas Komisiju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārto dažādu nozaru un it īpaši Eiropas Reģionu komitejas – aktīvas subsidiaritātes virzītājspēka – aicinājumus, ka ES konkrētā darbība vairāk jāpamato ar paraugprakses apmaiņu, ietekmes novērtējumiem un labāku sasaisti ar tā dēvēto četrkāršo spirāli (zinātni, politiku, rūpniecību un sabiedrību). Lielāku ietekmi var gūt, integrējot zināšanas un pieredzi dažādās disciplīnās, politikas jomās un visos IAM. Lielisks piemērs, kuru popularizēt un pilnveidot citos ģenerāldirektorātos un citās politikas jomās, ir EK iniciatīva Intelligent Cities Challenge un tāpat arī IAM paredzētā pārdomātas specializācijas stratēģijas (S3) platforma, ko Eiropas reģioni varētu izmantot plašāk; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata: lai izvērtētu 2030. gada programmas īstenošanā sasniegto visā Eiropas Savienībā un, ja iespējams, tā ietekmi starptautiskā mērogā, Eiropas Komisijai būtu jāizvēlas daži rādītāji, kas atspoguļo vietējā un reģionālā līmeņa sociālos, ekonomiskos un vides datus un ko var ietekmēt vietējais un reģionālais līmenis; šajā saistībā būtu jāņem vērā darbs, kas ar šādu mērķi jau paveikts dažās valstīs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzstāj, ka uzraudzībai un datiem ir jābūt galvenajiem saziņas rīkiem, ko vietējā un reģionālajā līmenī izmantot sadarbībai ar iedzīvotājiem un pilsonisko sabiedrību. RK un vietējās un reģionālās pašvaldības ir apņēmušās “lokalizēt” IAM un ir svarīgas datu vākšanas struktūras. RK, piemēram, strādā kopā ar ESAO un periodiski vāc datus par vietējā un reģionālā līmeņa devumu IAM sasniegšanā, un uzskata, ka tas ir lielisks piemērs partnerībai, kuras pamatā ir uz pierādījumiem balstīta pētniecība; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Eiropas Komisiju palielināt Eurostat sagatavotā IAM uzraudzības ziņojuma noteiktību, šim nolūkam izmantojot tikai skaitļos izsakāmus un nebirokrātiski nosakāmus ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanas līmeņus. Komisijai saistībā ar Eiropas pusgadu šādi ziņojumi būtu jāizmanto vairāk un jāpapildina ar vietējo un reģionālo pašvaldību datiem un paraugpraksi, jo pašlaik uzraudzības procesā nav iekļauti NUTS-2 līmeņa dati; |
| --- | --- |

26.

IAM loma Eiropas pusgadā saistībā ar ilgtspējīgu atveseļošanu

| 27. | atzinīgi vērtē lielo darbu, ko Eiropas Komisija veikusi, lai ilgtspējīgas attīstības mērķus integrētu 2020. gada Eiropas pusgada ciklā. IAM pakāpeniska iekļaušana gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā (ASGS), ziņojumos par katru valsti un valstu reformu programmās ir apliecinājusi, ka ES ir faktiski apņēmusies mainīt paradigmu ilgtspējīgas attīstības virzienā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atbalsta Eiropas zaļo kursu un prasa sinerģiskāk izprast ilgtspējīgas attīstības mērķus cīņā pret klimata pārmaiņām, un šajā ziņā uzsver IAM un it īpaši 13. IAM praktisko nozīmi, kā arī iespēju strādāt, lai panāktu kompromisus un politikas saskaņotību ar IAM satvaru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka labāk jāsaskaņo visu finansēšanas programmu prioritātes, lai nodrošinātu IAM vispārēju integrāciju. Piemēram, iniciatīva “100 klimatneitrālas pilsētas līdz 2030. gadam” ir pavērsiens, kas paātrinās IAM sasniegšanu. Arī ieguldījumiem sociālo problēmu risināšanā ir labvēlīga ietekme uz klimatu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tādēļ mudina Eiropas Komisiju pārskatītajā Eiropas pusgadā skaidri iekļaut IAM, nodrošinot vietējiem apstākļiem atbilstīgu ilgtspējīgu atveseļošanu, un tādējādi panākt vietējo un reģionālo pašvaldību pilnīgu iesaisti un papildināt dalībvalstīs veicamās reformas un ieguldījumus, kuriem jāatbilst ilgtspējīgas attīstības mērķiem un jārada Eiropas pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

30.

| 31. | šajā sakarā atkārtoti norāda, ka Eiropas Komisijai Eiropas pusgada kontekstā ir jādefinē strukturālo reformu jēdziens. Šāda definīcija ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka reformas veic tikai tajās politikas jomās, kuras ir svarīgas ES Līguma mērķu un visaptverošu Eiropas Savienības politikas stratēģiju, tostarp IAM, īstenošanai, un kuras saskaņā ar subsidiaritātes principu tieši attiecas uz ES kompetences jomām (6). |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju uzskatīt, ka ieguldījums IAM sasniegšanā ir kopīgs transversāls mērķis visās ES finansēšanas programmās neatkarīgi no tā, vai to pārvaldība ir tieša vai netieša; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tādēļ uzskata, ka pašreiz vēl jo lielāka nozīme ir ieteikumiem uzlabot Eiropas pusgada pārskatatbildību, šajā procesā steidzami iesaistot reģionus, pilsētas, lauku pašvaldības un ieinteresētās personas un padarot pārvaldību demokrātiskāku un pārredzamāku. RK norāda, ka arī Komisijas dienestu darba dokuments par ANO IAM sasniegšanu ir vērsts šajā virzienā un tajā ir atkārtoti apstiprināts, ka ieinteresētās personas ir jāiesaista IAM sasniegšanā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkārtoti pauž aicinājumu pieņemt Eiropas rīcības kodeksu, lai Eiropas pusgadā iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības un to pārstāvības apvienības, un norāda, ka Eiropas Komisijas uzdevums ir rādīt priekšzīmi un ar ieinteresētajām personām veidot lietišķu dialogu par Eiropas pusgadu, it īpaši, lai aizpildītu plaisu, kas radās, neatjaunojot augsta līmeņa daudzpusējas ieinteresēto personu platformu IAM jomā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | lai sāktu virzīties uz šo mērķi, ierosina rīkot ieinteresēto personu konferenci par Eiropas pusgadu, piesaistot abas konsultatīvās komitejas un/vai apspriežoties ar šīm komitejām pirms nākamās gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijas publicēšanas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka divējādās pārkārtošanās popularizēšana un Eiropas sociālo tiesību pīlāra un ar to saistītā rīcības plāna integrēšana nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos nav pietiekama, lai saskaņoti un konsekventi iekļautu IAM un nodrošinātu skaidru virzību uz starpposma mērķu un pamatmērķu sasniegšanu. Pašreizējā krīze ir pierādījusi, ka ES perspektīva attiecībā uz IAM ir jāpaplašina, iekļaujot un sasaistot arī citas politikas jomas, piemēram, bioloģiskās daudzveidības un veselības politiku, lai novērstu turpmākās krīzes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tā kā Eiropai ir jāpieņem svarīgi lēmumi, aicina Eiropas Komisiju nākamo 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju izmantot, lai Eiropas pusgadā oficiāli integrētu IAM, labāk sasaistītu IAM ar ANM un skaidri apstiprinātu IAM kā ES iespēju veidot ilgtspējīgu atveseļošanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka, Eiropas pusgadā integrējot IAM, ir iespējams saglabāt to kā satvaru ES dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanai un ka IAM pēc iespējas ātri būtu jāiekļauj Eiropas pusgadā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina Eiropas Komisiju šādu integrāciju sākt nacionālo atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanā, dalībvalstu iesniegtajos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos atspoguļojot IAM; uzsver, ka šāda apzināšana būtu jāveic Eiropas Komisijas departamentiem, lai noteiktu, kā šie plāni veicina IAM sasniegšanu. Tas sniegtu lietderīgu pārskatu par to, cik visaptveroši ir šie plāni, taču neradītu papildu administratīvo slogu saistībā ar ziņošanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot vienkāršu un nebirokrātisku vidiskā snieguma rezultātu pārskatu, kas papildinātu Eiropas pusgadā izmantoto sociālo rezultātu pārskatu un sagatavotu ilgtspējīgas attīstības mērķu oficiālu integrāciju nākamajā Eiropas pusgada ciklā. |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par to, kā korporatīvās atbildības prasības labāk saskaņot ar Ilgtspējīgas attīstības programmas īstenošanu. Šajā saistībā varētu apsvērt iespēju ieviest Eiropas lielajiem uzņēmumiem paredzētu, vienkāršu un nebirokrātisku korporatīvās atbildības pasi, kurā noteiktas prasības saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, proti, attiecībā uz darba attiecībām, dzimumu līdztiesību, piegādes ķēžu pārvaldību, nodokļiem un finanšu pārredzamību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka Komisijas priekšlikumam, ar ko pārstrādās Stabilitātes un izaugsmes paktu un ar ko tā paredzējusi nākt klajā 2021. gada pēdējā ceturksnī, ir jābruģē ceļš uz ilgtspējas principiem atbilstošu ES budžeta un makroekonomikas uzraudzības mehānismu reformu, lai nodrošinātu pietiekami daudz augstvērtīgu publisko ieguldījumu ilgtspējīgā Eiropas Savienības pārveidē. Šajā sakarā būtu jāiekļauj priekšlikumi, ka budžeta politikas satvarā ir jāintegrē vienkārši un nebirokrātiski rādītāji, kas virzību uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem atspoguļo labāk nekā IKP; |
| --- | --- |

42.

Vietējais un reģionālais ieguldījums IAM sasniegšanā

| 43. | norāda uz ESAO aplēsēm, ka 65 % no 169 mērķrādītājiem, kas izklāstīti 17 ilgtspējīgas attīstības mērķos, nav iespējams sasniegt, ja neiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības un ar tām nesaskaņo darbības (7); |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības 2018. gadā Eiropas Savienībā nodrošināja vidēji 53 % no kopējā publisko ieguldījumu apjoma (8). Vairākums šo ieguldījumu attiecas uz infrastruktūru, kas paredzēta tiem pamatpakalpojumiem, par kuriem galvenokārt atbild pilsētas un/vai reģioni un kuri dažkārt attiecas uz konkrētiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, piemēram, izglītība, veselības aprūpe, sociālā infrastruktūra, dzeramais ūdens, sanitārija, cieto atkritumu apsaimniekošana, enerģētika, transports un mājokļi. RK norāda arī, ka viens IAM – vienpadsmitais – pilnībā ir veltīts pilsētām un vietējām kopienām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir galvenokārt tās, kas var aktivizēt vietējo, reģionālo un attiecīgi valsts politiku tādās svarīgās ar IAM saistītās jomās kā vide, sabiedriskie pakalpojumi, izglītība, veselības aprūpe, ekonomiskā un teritoriālā attīstība, un tās sekmē daudzu citu mērķu sasniegšanu, piemēram, tādās jomās kā dzimumu līdztiesība, ilgtspējīgs patēriņš, nodarbinātība, inovācija, iekļaujoša sabiedrība, laba pārvaldība un partnerības. Tādēļ ir svarīgi stiprināt pašreizējo vienprātību, lai ES politikas satvarā palielinātu teritoriālās prioritātes. Daudzi tīkli ir izveidojuši darba grupas, kuru locekļi apmainās ar informāciju un pieredzi par IAM īstenošanu savas valsts ietvaros un dažos gadījumos ar kolēģiem partnervalstīs un aizstāv savus mērķus Eiropas Komisijas priekšā, kā arī starptautiskos forumos. Komiteja uzskata arī, ka ir svarīgi ES līmenī īstenot pilnvaras, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām piešķirtas attiecīgajās valstīs, jo tas sekmētu ar IAM saistītās publiskās politikas īstenošanu visos līmeņos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē provizoriskos rezultātus, kas izriet no ESAO un RK kopīgās aptaujas par IAM un atveseļošanu (9) un kas liecina, ka, neraugoties uz pandēmiju, vietējās un reģionālās pašvaldības joprojām ir apņēmības pilnas īstenot IAM, un 60 % vietējā un reģionālā līmeņa respondentu ir pauduši pārliecību, ka ilgtspējīgas attīstības mērķi var palīdzēt atveseļošanas jomā piemērot visaptverošāku pieeju, bet 43 % respondentu apgalvo, ka to rīcībā ir īpaša pārvaldības struktūra to īstenošanai. |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē darbu, ko Eiropas un starptautiskās apvienības un organizācijas veic, lai, izmantojot decentralizētu sadarbību, atbalstītu IAM lokalizāciju Eiropas un starptautiskā mērogā, un prasa ieguldīt vairāk darba šādu partnerību veicināšanā (10); |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina tālāk izvērst ANO iniciatīvu “IAM lokalizēšana”, lai paātrinātu un paplašinātu centienus līdz 2030. gadam sasniegt IAM. Komiteja apņemas sadarboties ar ANO un Eiropas Komisiju, lai arvien vairāk pilsētu un reģionu iesaistītu SDG lokalizēšanā un veicinātu tādu brīvprātīgu vietēju/reģionālu/pašvaldību pārskatu izstrādāšanu, kurus vēlāk var izmantot valsts līmeņa brīvprātīgu pārskatu izstrādāšanā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka IAM sasniegšanas progress ir jāmēra vietējā līmenī. Eiropas Savienībai būtu jāpalīdz pilsētām un reģioniem atbilstīgi to situācijai uzraudzīt savu progresu virzībā uz IAM sasniegšanu (11); |
| --- | --- |

49.

| 50. | prasa Kopīgajam pētniecības centram turpināt darbu, ko tas veic, lai rokasgrāmatu veidā izstrādātu brīvprātīgus vietējos pārskatus, un to sasaistīt ar pārdomātas specializācijas mehānismiem, lai pilsētām un vietējām pašvaldībām palīdzētu izmantot kohēzijas un citus finanšu instrumentus. Turklāt Eiropas Komisijai būtu jāizstrādā pilsētām un reģioniem paredzētas iniciatīvas IAM lokalizēšanai vietējā un reģionālajā līmenī. RK uzdevums būtu koordinēt šo apjomīgo procesu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda, ka ir arī jāstiprina IAM īstenošanas spēju veidošana vietējā līmenī. RK uzskata, ka būtiski ir kopīgi izstrādāt stratēģiskus pārvaldības modeļus un īpašus ilgtspējīgas attīstības pārvaldības instrumentus un piedāvāt apmācības kursus lēmumu pieņēmējiem, vietējo pašvaldību darbiniekiem un vietējām ieinteresētajām personām. ES varētu atbalstīt Eiropas kopīgas attīstības tīklus un šādas apmācības iespējas. RK arī uzskata, ka pētniecībai – zinātniskai, tehnoloģiskai un humanitārai pētniecībai – ir būtiska nozīme IAM sasniegšanā, un tādēļ būtu jāpiešķir pienācīgs finansējums zināšanu un inovācijas radīšanas centriem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka ir jāpaātrina visu IAM īstenošanā iesaistīto nozaru un līmeņu sadarbības kultūras ieviešana; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tādēļ prasa Eiropas Komisijai, lai tā rada tiešus stimulus vietējām un reģionālajām pašvaldībām sadarboties ar privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību nolūkā atbalstīt IAM; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver: lai uz vietas saplānotu un īstenotu IAM, būtiska nozīme ir reģioniem, jo saskaņā ar 17. IAM minēto sadarbību tie ir valsts un vietējā līmeņa struktūru būtiski partneri. Reģionu sniegtais finansiālais un tehniskais atbalsts ir svarīgs, lai palīdzētu paaugstināt vietējā līmeņa spējas lokalizēt ilgtspējīgas attīstības mērķus un nodrošināt ilgtspējīgu lauku un piepilsētu teritoriju sadarbību ar pilsētām ilgtspējīgā veidā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | stingri atbalsta vietējās un reģionālās paraugprakses apmaiņu un uzskata, ka ir svarīgi popularizēt IAM programmu, piemēram, izmantojot nesen izveidoto Urbact tīkla izmēģinājuma projektu pilsētām, kurās lokalizē IAM. Tomēr Eiropas Savienībai ir jāizveido jauna programma ES un pārējo pasaules pilsētu un reģionu paraugprakses apmaiņai, lai apzinātu paraugpraksi pasaulē un veicinātu divpusējos nolīgumus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka tā ir apņēmusies apvienot spēkus ar citām Eiropas iestādēm un rīkot projekta “Zinātne reģionos” pasākumus un rīcības projektus IAM jomā, lai veiktu izmēģinājumus, izstrādātu prototipus un paplašinātu darbību, tostarp balstoties uz pieredzi reģionos, kuru politika ir virzīta uz IAM, un pēc tam veicinot to atkārtojamību un mērogojamību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | prasa Eiropas Savienībai izveidot stimulus, lai veicinātu sabiedrības un vietējo organizāciju līdzdalības pasākumus IAM īstenošanai. Šiem stimuliem vajadzētu uzlabot 2030. gada programmas izplatīšanu un, izmantojot daudzlīmeņu un daudzu ieinteresēto personu partnerības, popularizēt IAM plašākā sabiedrībā gan Eiropā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkārtoti uzsver savu apņemšanos paplašināt sadarbību ar ESAO, EUROCITIES, AER, CEMR–PLATFORMA un Regions4, lai paātrinātu IAM lokalizāciju un aizstāvētu IAM kā ES galveno pamatvērtību; apņemas izveidot vēl citas partnerības, lai turpinātu atbalstīt IAM lokalizāciju gan Eiropā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina par savu atzinumu “Ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM): pamats ES ilgtermiņa stratēģijai ilgtspējīgas Eiropas veidošanai līdz 2030. gadam” (12), kurā tā ir paudusi politiskos uzskatus par pārdomu dokumentu “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā” un kurš vēl aizvien ir aktuāls, ņemot vērā tajā pausto aicinājumu Eiropas Komisijai “uzņemties vadošo lomu daudzlīmeņu, daudzu ieinteresēto personu un starpnozaru pārvaldības izveidē un nodrošināt visu IAM aspektu integrāciju visās ES politikas jomās”. |
| --- | --- |

59.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai”, 2021. gada 5. maijā, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52021DC0350&from=LV.

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-joining-forces-make-better-laws_en

2

(3)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM): pamats ES ilgtermiņa stratēģijai ilgtspējīgas Eiropas veidošanai līdz 2030. gadam”, 42. punkts, ziņotājs – Arnoldas Abramavičius.

3

Arnoldas Abramavičius

https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-00239-00-00-ac-tra-lv.docx/content.

(4)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/sdg_multi-stakeholder_platform_input_to_reflection_paper_sustainable_europe2.pdf

4

(5)  https://bit.ly/3fJXlaF

5

(6)  Sk. RK atzinumu 3764/2018 par tematu “Reformu atbalsta programma”, https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/COR-2018-03764-00-00-AC-TRA-LV.docx/content.

6

(7)  ESAO citē ANO Ilgtspējīgas attīstības risinājumu tīkla dokumentu A Territorial Approach to the Sustainable Development Goals: A role for Cities and Regions to leave no-one behind (2017), ESAO.

7

A Territorial Approach to the Sustainable Development Goals: A role for Cities and Regions to leave no-one behind

(8)  Key Data on Local and Regional Governments in the EU, 2019, ESAO.

8

Key Data on Local and Regional Governments in the EU

(9)  RK un ESAO kopīgā aptauja “Ilgtspējīgas attīstības mērķi kā satvars pilsētu un reģionu atveseļošanai no Covid-19”. Aptauja norisinājās no 2021. gada 10. maija līdz 18. jūnijam.

9

(10)  Tikai daži piemēri: ESAO un tās izmēģinājuma projekts par teritoriālo pieeju IAM; Eiropas Pašvaldību un reģionu padome (CEMR) un darbs, ko tā veic, lai palīdzētu nacionālajām reģionu un pilsētu apvienībām izstrādāt brīvprātīgos pašvaldību pārskatus par visu valsti; Eiropas Reģionu asamblejas (AER) darbs, ko tā veic saistībā ar IAM īstenošanu vietējā un reģionālajā līmenī; Regions4 un tās kopienas darbība IAM praktiskās īstenošanas jomā; EUROCITIES tīkla un tā darba grupa IAM jomā; PLATFORMA un UCLG, kā arī to rīkotā instruktoru apmācība par IAM; programma EU URBACT IAM jomā; Pilsētu mēru fonds ilgtspējas veicināšanai; ICLE – vadošais tīkls, kurā pilsētas no visas pasaules apvienojušās ilgtspējas programmu īstenošanai.

10

CEMR

AER

Regions4

EUROCITIES

PLATFORMA

UCLG

EU URBACT

ICLE

(11)  Piemēram, kā tas pašreiz notiek Portugālē, kur Portugāles Katoļu universitāte īsteno CESOP Local projektus un Lisabonas Universitāte – ODS Local.

11

CESOP Local

ODS Local

(12)  Ziņotājs: Arnoldas Abramavičius (LT/PPE), atzinums pieņemts 2019. gada 26. jūnijā, COR-2019-00239.

12

Arnoldas Abramavičius

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/42

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija”

(2021/C 440/08)

| Ziņotājs: | Marku MARKKULA (FI/PPE), Espo pilsētas domes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija”
  COM(2021) 82 – final |

Ziņotājs:

Marku MARKKULA (FI/PPE), Espo pilsētas domes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija”

COM(2021) 82 – final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Galvenās vispārīgās piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pausto aicinājumu jaunajā ES Klimatadaptācijas stratēģijā pilsētām un reģioniem līdz ar RK bruģēt ceļu vērienīgākiem mērķiem klimatnoturības jomā un apņemties labāk integrēt ES pasākumus valstu, reģionālajos un vietējos tiesību aktos un darbībās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar bažām konstatē, ka ārkārtēju laikapstākļu izraisītie ekonomiskie zaudējumi laika posmā no 1980. līdz 2016. gadam pārsniedza 436 miljardus EUR un ka gadījumā, ja globālā sasilšana sasniegs 3 C pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa, tie ik gadu palielināsies vismaz par 170 miljardiem EUR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti uzsver, ka steidzamai klimata pārmaiņu problēmas risināšanai saskaņā ar Parīzes nolīgumu ir nepieciešama apņēmīga politiskā vadība visos pārvaldības līmeņos, virzot uz rīcību vērstu un labi izstrādātu pārkārtošanos uz klimatneitrālu Eiropu un šajā procesā balstoties uz augšupēju perspektīvu, kurā ir labi integrēta klimatadaptācija un klimata pārmaiņu mazināšana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka pilsētu un reģionu loma ir mainījusies, no administratīvas un uz iestādēm vērstas pieejas pārejot uz pakalpojumu un sadarbības virzītu pieeju, iesaistoties iedzīvotājiem, akadēmiskajai videi, uzņēmumiem un trešajam sektoram. RK mudina pilsētas un reģionus analizēt un atjaunot savu lomu, sadarbību un inovācijas politiku, lai veicinātu plašas sabiedriskas un tehnoloģiju atbalstītas inovācijas. Tas ļaus risināt galvenās sabiedriskās problēmas un aizsargāt pareizos nosacījumus labklājības sabiedrībām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina ilgtspējīgā publiskajā iepirkumā kā kritērijus izmantot uz pieprasījumu balstītu politiku, oglekļa pēdas un oglekļa plaukstas nospiedumus, lai paātrinātu pārkārtošanos uz aprites ekonomiku un palielinātu pieprasījumu pēc ilgtspējīgiem un klimatam labvēlīgiem produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka vietējā aktivitāte un gatavība rīkoties ir izšķiroši svarīga; lai to veicinātu, ir vajadzīgi jauni inovatīvi veidi, kā radīt kvalitatīvu atbalstu vietējā līmeņa rīcībai. RK sadarbosies ar Eiropas Komisiju ar mērķi izstrādāt darbības modeļus saskaņā ar moto “Zaļais kurss vietējā līmenī”, kuri būtu paredzēti dažāda lieluma un dažāda attīstības līmeņa pašvaldībām un pielāgoti pašvaldību vietējai situācijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīmē, cik nozīmīgi ir izvirzītie mērķi nodrošināt jaunāko pētījumu atziņu ātrāku izmantošanu nekā līdz šim, modificēšanu un pielietošanu iespējamām praktiskām vajadzībām; tāpēc mudina Eiropas Komisiju izveidot Eiropas Pētniecības telpas centrus, lai tie var veicināt no sabiedrības viedokļa vajadzīgo inovāciju vietējā un reģionālajā līmenī un censties attīstīt ekosistēmas zinātnei, uzņēmumiem, sabiedrībai un privātpersonām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ar RK politisko un komunikācijas kampaņu “Zaļais kurss vietējā līmenī” parāda, kā pilsētas un reģioni var paātrināt taisnīgu un ilgtspējīgu pārkārtošanos, izmantojot vietēju, reģionālu, valsts un ES publisko un privāto finansējumu, kā arī citas atbalstošas iniciatīvas. RK ir apņēmusies sadarboties un radīt inovatīvus risinājumus kopā ar Eiropas Komisiju, ES misijām, ES Inovācijas padomi, reģionālo EPT centru tīklu un citām attiecīgo ieinteresēto personu iniciatīvām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka aptuveni 40 % no ES pilsētām, kurās ir vairāk nekā 150 000 iedzīvotāju, ir pieņēmušas klimatadaptācijas plānus (1); mudina visas pilsētas pievienoties un regulāri atjaunināt pētniecības, attīstības un inovācijas zināšanas un paraugprakses. RK aicina pilsētas un reģionus apvienot spēkus ar vietējo un starptautisko rūpniecību, veidojot partnerības, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un tās mazinātu, un aicina Komisiju izplatīt labus rezultātus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stingri atbalsta stratēģijā izvirzīto pieeju, proti, panākt noturību taisnīgā un godīgā veidā. Klimata pārmaiņu norises rada aizvien lielākas problēmas, jo īpaši cilvēkiem, kuri nonākuši neaizsargātā stāvoklī, vecāka gadagājuma cilvēkiem, slimiem cilvēkiem un cilvēkiem ar zemiem ienākumiem. Stratēģijā īpaša uzmanība jāpievērš šīm grupām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver gatavību un apņēmību kopīgi radīt Eiropas mēroga pielāgošanās sistēmu ar pilsētām un reģioniem, kā arī labi funkcionējošu daudzlīmeņu pārvaldības struktūru ar skaidriem pienākumiem. Mērķis ir ļaut rīkoties un izveidot efektīvus reģionālos un vietējos pielāgošanās un seku mazināšanas mehānismus, pamatojoties uz kopīgu sadarbību starp publisko, privāto un trešo sektoru, un uzlabot zināšanas, spējas un finanšu resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

11.

Adaptācijas stratēģija Eiropas zaļā kursa ietvaros

| 12. | uzskata, ka viena gada laikā pēc šā regulējuma stāšanās spēkā Komisijai būtu jāpieņem pamatnostādnes, ar ko nosaka kopējus principus un praksi fizisku un materiālu klimata risku noteikšanai, klasifikācijai un pienācīgai pārvaldībai plānu, programmu un projektu plānošanas, izstrādes, īstenošanas un uzraudzības procesā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | iesaka veidot sinerģiju starp pielāgošanās pamatnostādnēm un vides novērtējuma direktīvām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par vairāk nekā 70 % klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu un par līdz 90 % klimatadaptācijas darbību, tāpēc neviena adaptācijas politika nebūs veiksmīga, ja tajā netiks ņemtas vērā reģionu un pilsētu vajadzības, uzskati un īpašās zināšanas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina pilsētas un reģionus augstā līmenī iesaistīties savu klimata ceļvežu un rīcības plānu “Zaļais kurss vietējā līmenī” sagatavošanā, kas veido pamatu centieniem risināt klimata pārmaiņu problēmu, lai novērstu nepielāgojamo un pielāgotos nenovēršamajam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina stiprināt pušu reģionālo sadarbību klimatadaptācijas plānu un vietējā līmeņa pasākumu īstenošanā. Vietējais un reģionālais līmenis ir tas, kur jāīsteno pasākumi kopā ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst, ka ES tālākie reģioni saskaras ar nopietnām pielāgošanās problēmām savas īpašās neaizsargātības dēļ, kas padara tos sevišķi jutīgus pret klimata pārmaiņu ietekmi; atzinīgi vērtē visus centienus mazināt šo ietekmi, piemēram, paraugprakses apmaiņu un globālus vai reģionālus pielāgošanās risinājumus, kas Komisijai un dalībvalstīm ir jāveicina un jāatbalsta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi kopīgi izstrādāt piemērotas adaptācijas metodes un instrumentus, lai atbalstītu sabiedrisku inovāciju kopīgu radīšanu, pārrobežu sadarbību, pieredzes apmaiņu un noturības spējas; pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar 2021.–2027. gada Interreg programmas konkrēto mērķi Nr. 2, varētu sniegt būtisku ieguldījumu šajā jomā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka pārliecinoši pierādījumi arvien biežāk liecina: dažās dalībvalstīs sievietes pret klimata pārmaiņām ir daudz neaizsargātākas, un tā iemesls ir iesakņojušās sociālās normas un sociālekonomiskas struktūras, kas viņām liedz piekļuvi resursiem, lēmumu pieņemšanai, informācijai, izglītībai, profesijai utt.; tāpēc uzskata, ka ES politikas pasākumiem, tostarp Eiropas zaļajam kursam, ir izšķiroša nozīme šo šķēršļu pārvarēšanā un sieviešu un meiteņu prasmju, zināšanu un kvalifikāciju potenciāla pilnīgā izmantošanā, lai gādātu, ka klimatadaptācija un katastrofu riska mazināšana ir gan efektīva, gan ilgtspējīga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir svarīga ātra piekļuve ekspertu konsultācijām par ES zināšanu un finansēšanas instrumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir vajadzīga uz dabu orientēta mežu un mežsaimniecības uzņēmumu pielāgošanās klimata pārmaiņām. Mežiem un mežu īpašniekiem ir ļoti svarīga loma klimata pārmaiņu mazināšanā, taču arī viņus pašus spēcīgi ietekmē klimata pārmaiņas; sagaida, ka izsludinātajā ES meža stratēģijā būs ņemtas vērā mežu īpatnības, kas raksturīgas dažādām Eiropas teritorijām, un ka šīs stratēģija būs cieši saistīta ar ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, kā arī sagaida ES atbalsta pasākumus, kas paredzēti, lai daļēji dabiskos mežus pielāgotu klimata pārmaiņām un stiprinātu to spēju uztvert oglekli; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ātri un vērienīgi īstenot stratēģijā paziņotos pasākumus, lai veicinātu dabā balstītus pielāgošanās risinājumus, tostarp jaunas un inovatīvas finansēšanas pieejas un produktus. Tas jo īpaši attiecas uz mitrāju un kūdrāju aizsardzību un atjaunošanu un pilsētu zaļināšanu. Šādi risinājumi pozitīvi ietekmē ne tikai klimatnoturību un veselīgu dzīvi, bet arī citu zaļā kursa mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka apjomīgi publiskā un privātā sektora ieguldījumi jaunu novatorisku risinājumu izstrādē un ieviešanā ir būtiski. Kā pastāvošo zināšanu piemēru var minēt Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada maijā publicēto ziņojumu Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector, kas ietver uz vairāk nekā 400 starpposma mērķiem balstītu ceļvedi, ar kura palīdzību būs iespējams visā pasaulē līdz 2050. gadam sasniegt nulles emisiju mērķi. Ir svarīgi, lai šādi ieguldījumi arī veicinātu ekonomikas izaugsmi un novērstu priekšlaicīgu nāvi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver sadarbību ar Kopīgo pētniecības centru (JRC) un citiem Komisijas ģenerāldirektorātiem vietēju zinātnisku platformu veidošanā klimata pārmaiņu jomā (esošās Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes), lai veicinātu sadarbību ar zinātniekiem un atbalstītu vietējās ievēlētās amatpersonas lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

24.

Oglekļa plaukstas nospiedums – jauna pieeja klimata ietekmes aprēķināšanai

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu koordinēt dažādās politikas jomas, lai izmantotu sinerģijas ietekmi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atbalsta oglekļa pēdas samazināšanu, minimizējot produktu, radīto atkritumu, pakalpojumu un organizāciju negatīvo ietekmi; aicina arī vairāk koncentrēties uz oglekļa plaukstas nospiedumu, parādot pozitīvo ietekmi, ko klimatam labvēlīgi produkti un pakalpojumi rada ilgtspējas ziņā, pamatojoties uz ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē ieceri pielāgošanās klimata pārmaiņām centienus saistīt ar direktīvu par ēku energoefektivitāti, regulu par būvmateriāliem un Ekodizaina direktīvu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Eiropas rūpniecības nozari uzsākt oglekļa plaukstas nospieduma uzņēmējdarbības attīstību un tajā ieguldīt, piemēram, energoefektivitātes uzlabošanā, materiālu izmantošanas samazināšanā, klimatam labvēlīgu izejvielu ieviešanā, atkritumu apjoma samazināšanā, produktu kalpošanas laika paildzināšanā un produktu izmantojamības uzlabošanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina publisko sektoru izmantot savu lomu un līdzekļus daudzos veidos, lai palīdzētu nozarēm paātrināt jaunu oglekļneitrālu plaukstas nospieduma risinājumu radīšanu: izmaiņas publiskā iepirkuma izmantošanā tā, lai paātrinātu jaunu ilgtspējīgu produktu un pakalpojumu pieprasījumu un izstrādi; atvērti dati problēmu analīzei un klimatam nekaitīgu risinājumu veidošanai; kolektīvo pakalpojumu izmantošana inovācijas radīšanai; un jaunuzņēmumu platformas un tīklu veidošana, lai izstrādātu un izplatītu jaunas koncepcijas un risinājumus ilgtspējības palielināšanai; |
| --- | --- |

29.

Oglekļa cena – zaļā kursa neatņemama sastāvdaļa

| 30. | uzskata, ka gan publiskajam, gan privātajam sektoram savās iepirkuma procedūrās būtu rūpīgāk jāizvērtē vajadzības, lai izvairītos no pārpalikumiem un lai faktiskās vajadzības tiktu apmierinātas, izmantojot ilgtspējīgus produktus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību efektīvas CO2 cenu noteikšanas sistēmas nodrošināšanai, jo tas ir viens no efektīvākajiem pasākumiem cīņā pret klimata pārmaiņām. Lai piesaistītu vajadzīgās investīcijas, CO2 cenai būtu jābūt prognozējamai un piemērotā līmenī un jāņem vērā CO2 emisiju radītā kaitējuma patiesās izmaksas, lai mudinātu enerģētikas un citus uzņēmumus ieguldīt klimatam labvēlīgos risinājumos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka CO2 cenu noteikšanas sistēma, visticamāk, ietvers oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, lai radītu starptautiski vienlīdzīgus un pārredzamus konkurences apstākļus, lai nepieļautu “parazītismu”; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ierosina spēcīgus uz tirgu balstītus stimulus, lai veicinātu jaunu oglekļa piesaistītāju veidošanu un ilgtspējīgus aizstājējus materiāliem, pārejot no augstas uz zemu oglekļa pēdu. Pētniecība, attīstība un inovācija būtu jāatbalsta, lai izstrādātu jaunas CO2 samazināšanas tehnoloģijas un mērīšanas metodes; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina apvienot piemērotus tirgus mehānismus, nodokļus, finansēšanas pasākumus, juridiskos noteikumus un brīvprātīgas publiskā sektora apņemšanās, lai piesaistītu klimata pārmaiņu investīcijas ETS neaptvertajam sektoram nolūkā īstenot emisiju samazināšanu izmaksu ziņā efektīvā veidā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina vēl vairāk uzlabot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), jo īpaši saistībā ar apkuri, dzesēšanu, zemes izmantošanu, transportu un mežsaimniecību (ZIZIMM). Veicot sistēmiskus pasākumus ETS attīstībai, nacionālie enerģijas un klimata nodokļi būtu jāintegrē globālajā ETS sistēmā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž pārliecību, ka steidzami un efektīvi pasākumi fosilā kurināmā tiešo un netiešo subsīdiju pakāpeniskai izbeigšanai – piemēram, esošie nodokļu atbrīvojumi aviācijas degvielai – ir jāīsteno pēc iespējas ātrāk, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus atjaunojamajiem energoresursiem. Tie arī veicinās rīcības modeļu maiņu un radīs nepieciešamos resursus taisnīgas pārkārtošanās atbalstīšanai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Eiropas Savienību uzņemties stingru pasaules mēroga vadību, lai vēlākais līdz 2030. gadam izveidotu nepieciešamās CO2 cenu noteikšanas un budžeta veidošanas sistēmas, un apspriest līdzīgus elementus sarunās ar saviem globālajiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

37.

Klimata pārmaiņu problēmas risināšanas finansēšana

| 38. | atzīst ļoti ievērojamās sākotnējo investīciju vajadzības, tostarp ar enerģiju saistītās investīcijas, kas saskaņā ar Eiropas Komisijas aplēsēm vienas pašas laika posmā no 2021. līdz 2030. gadam ik gadu būs par 350 miljardiem EUR lielākas nekā iepriekšējā desmitgadē (2). RK uzsver partnerību būtisko nozīmi, kurās ar publiskajiem līdzekļiem būtu jākoncentrējas uz tempa paātrināšanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina palīdzēt pilsētām un reģioniem atrast publisko un privāto līdzekļu pareizo apvienojumu rīcībai adaptācijas jomā, izmantojot starptautiskus, Eiropas, valstu un vietējos avotus; aicina samazināt birokrātismu un vienkāršot piekļuvi ES finansējumam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina ES un citus dalībniekus izstrādāt veidus, kā novērtēt ar klimatu saistīto risku potenciālo ietekmi uz publiskajām finansēm, izstrādāt instrumentus un modeļus klimata stresa testam un ziņošanas un fiskālajās sistēmās ņemt vērā klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka ir steidzami jāatjaunina valstu energoresursu struktūra, izmantojot jaunas progresīvas tehnoloģijas, lai iespējami labāk palīdzētu īstenot ES dekarbonizācijas stratēģiju un pilnībā ietvertu gan vietējo ražojošo patērētāju kopienas, gan jaunās tehnoloģijas, un liktu lietā to ieguldījumu; norāda uz uzticama zemsprieguma un vidēja sprieguma elektrotīkla nozīmi, kā arī uz nepieciešamību palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru bāzes slodzes jaudā, it īpaši attīstot uzglabāšanas un pārvaldības tehnoloģijas un izvēršot energotīklus, lai jaunus mazapjoma ražotājus labāk savienotu ar zemsprieguma un vidēja sprieguma tīkliem; aicina Komisiju gādāt, ka ierosinātās jaunās TEN-E sistēmas kopīgu interešu projektu (KIP) sarakstā ir plašāk pārstāvēti viedtīklu projekti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka, lai novērstu klimatisko zaudējumu apdrošinātības deficītu, ir vajadzīgs spēcīgāks dialogs starp politikas veidotājiem un to ieinteresētajām personām, jo īpaši rūpniecību un ieguldītājiem, tostarp apdrošinātājiem un pensiju fondiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Investīciju banka (EIB) ir uzņēmusies jauna līmeņa saistības, proti, tā ir apņēmusies līdz 2025. gadam palielināt klimata pasākumiem paredzētā finansējuma daļu un izstrādāt Klimata bankas ceļvedi (3); atzinīgi vērtē EIB klimata risku novērtēšanas sistēmas ieviešanu, kuras mērķis ir sistemātiski novērtēt fiziskos klimata riskus; |
| --- | --- |

43.

Eiropas Klimata un veselības observatorija – veselības integrēšana klimata mērķrādītājos

| 44. | atzinīgi vērtē Eiropas Klimata un veselības observatorijas izveidi Climate-ADAPT ietvaros. Ar šādas observatorijas starpniecību var apkopot un savienot datus, rīkus un īpašās zināšanas, kas vajadzīgi, lai paziņotu, monitorētu, analizētu un novērstu klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēka veselību, balstoties uz pieeju “Viena veselība”; Komiteja tomēr uzskata, ka būtu vēlams darbības jomu paplašināt un aptvert arī urbanizācijas un sabiedrības novecošanas ietekmi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver vajadzību turpināt vākt uz vietas pārbaudītu labu prakšu piemērus un padarīt tos publiski piekļūstamus un viegli meklējamus Climate-ADAPT portāla izveidotā repozitorijā un/vai etalonu katalogā Pilsētas mēru pakta tīmekļa vietnē; uzsver, ka zināšanu nodošana būtu arī jāveicina ar sadarbību starp pilsētām un būtu jānosaka, jāveicina un jāfinansē piemērotas vienādranga un mentorēšanas darbības; |
| --- | --- |

45.

Digitalizācija, dati un telpa

| 46. | uzsver tādu inovatīvu digitālu tehnoloģiju, 5G tehnoloģiju, lietu interneta, mākslīgā intelekta un datu analītikas nozīmīgumu, kas uzlabo zaļo un digitālo pārkārtošanos pilsētās un reģionos; turklāt pietiekama stiklšķiedras piegāde ir īpaši svarīga lauku apvidiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka visai klimatrīcībai, lai tā izdotos veiksmīgi, tostarp adaptācijai, jābūt sakņotai labākajās pieejamajās zināšanās un inovācijā un tā ir pilnībā atkarīga no iedzīvotāju līdzdalības; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka uz kopienu balstītos apdraudējuma un riska novērtējumos ir svarīgi izmantot preventīvas sistemātiskas un visaptverošas informācijas sistēmas, piemēram, Galileo un Copernicus, pamatojoties uz reģionāliem un vietējiem datizraces risinājumiem un satelītu un sensoru izmantošanu ar ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (GIS) atbalstītiem rīkiem, lai kartētu neaizsargātības, kas saistītas ar dažādiem klimata riskiem; mudina vietējās un reģionālās pašvaldības izmantot Copernicus klimata pārmaiņu uzraudzības pakalpojumus (C3S); |
| --- | --- |

48.

| 49. | sagaida, ka attiecībā uz metāna un citu siltumnīcefekta gāzu noplūdēm tiks izmantota informācija, kas iegūta no monitoringa sistēmām, kuras balstītas uz satelītiem, piemēram, Galileo un Copernicus, lai, īstenojot valstu, Eiropas un starptautiskus pasākumus, pēc iespējas ātrāk novērstu noplūdes; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina reģionālā līmenī būtiski mainīt klimatadaptācijas politiku un piekrīt Klimatadaptācijas misijas padomei, ka ir vajadzīgi modernākie klimata datu pakalpojumi, ko sniedz Copernicus, Climate-Adapt, Katastrofu riska pārvaldības zināšanu centrs, kā arī citi rīki un avoti, piemēram, Zemes novērošanas pavadoņi un in situ sensori (tostarp sauszemes stacijas, gaisa un jūras sensori); |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka ir jāturpina ieguldīt kosmosa tehnoloģijā, lai sniegtu attiecīgu informāciju par klimata riskiem un ar tiem saistītiem pielāgošanās pasākumiem, un sadarboties ar Komisiju, Kopīgo pētniecības centru un Eiropas Vides aģentūru, lai šīs tehnoloģijas tuvinātu vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

51.

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” misijas

| 52. | aicina ātrāk pieņemt un īstenot plānoto “Apvārsnis Eiropa” misiju “Pielāgošanās klimata pārmaiņām” un citas ar adaptāciju saistītas misijas, tostarp, attiecībā uz augsni, veselību, klimatneitrālām pilsētām un okeāniem, tiklīdz tās būs apstiprinātas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver divu uz klimatu vērstu iniciatīvu – “Pret klimata pārmaiņām noturīga Eiropa” un “100 klimatneitrālas pilsētas līdz 2030. gadam” – būtisko nozīmi; aicina pilsētas un reģionus, kas pārstāv visu Eiropas teritoriju ģeogrāfisko, sociālo un ekonomisko daudzveidību, sadarboties ES klimatneitralitātes mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ierosina, ka ES Kopīgais pētniecības centrs sadarbībā ar RK varētu izstrādāt un organizēt pētniecības un mācību pasākumus, lai atbalstītu ES misiju pasākumus saskaņā ar iniciatīvu “Zinātne reģionos”. Tas palielinātu misiju ietekmi, un sasniegtie rezultāti tiktu nekavējoties izplatīti izmantošanai visā Eiropā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver savu apņemšanos – saskaņā ar komisāres Mariya Gabriel parakstīto kopīgo rīcības plānu – īstenot ES misijas kopā ar Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātu. RK uzsver, ka ES misijām ir vajadzīga efektīva daudzlīmeņu pārvaldības sistēma, reģionālas inovācijas ekosistēmas noteiktā vietā un pārdomātas specializācijas stratēģijas, lai sasniegtu savus mērķrādītājus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sniedz ieguldījumu ES misijās, veicinot aktīvu iesaistīšanos vietējā līmenī, un sniedz atbalstu EPT centru izveidei, aktīvi piedaloties eksperimentos, ātrajā prototipu izstrādē, testēšanā, demonstrēšanā un uzdevumu jomu pētniecības un inovācijas rezultātu izvēršanā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka ir svarīgi pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kopīgus demonstrēšanas un īstenošanas instrumentus, vietējā līmeņa publiskā un privātā sektora partnerībā īstenotas inovācijas iniciatīvas un daudzos līmeņos pārvaldītus finansēšanas instrumentus integrēt reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijās; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, cik ļoti svarīgi ir partnerības līgumi starp ES un pilsētām un reģioniem, kas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” misiju “Viedas pilsētas” un “Pielāgošanās klimata pārmaiņām” ietvaros piedalās demonstrāciju projektos, jo tādējādi var panākt Eiropas mēroga ietekmi, kļūt par līderiem klimata mērķu sasniegšanā un sasniegt plaša mēroga rezultātus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ierosina šādu trīs soļu pieeju ar klimatu saistītām misijām: 1) atvērts interaktīvs process, lai reģionus un pilsētas dažādos veidos iesaistītu uzdevumu jomas procesos; 2) izmēģinājuma kopienu (nepieciešamajā skaitā) pieteikšanās ar misijām saistītu inovatīvu risinājumu testēšanai reālās dzīves apstākļos; un 3) vienošanās par demonstrējošo kopienu ieguldījumu inovatīvu risinājumu plaša mēroga ieviešanā un labāko risinājumu izvēršanā izmantošanai visā Eiropā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ierosina sadarbību starp Klimatadaptācijas misiju un Pilsētas mēru paktu, lai iesaistītu pēc iespējas vairāk pilsētu un reģionu, ar mērķi veidot labu izpratni par klimata riskiem, tiem sagatavoties un tos pārvaldīt; šajā procesā aktīva loma var būt RK Pilsētas mēru pakta vēstniekiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ļoti pozitīvi vērtē ierosmi izveidot politikas atbalsta instrumentu, kura mērķis būs nodrošināt tiešu tehnisku palīdzību adaptācijas stratēģiju un plānu izstrādē un īstenošanā; uzskata, ka šajā instrumentā vajadzētu ietvert arī adaptācijas palīdzības dienestu, praktiskus darbseminārus un citus instrumentus, kas tiktu radīti sinerģijā ar Pilsētas mēru paktu, un ir gatava atbalstīt šī instrumenta izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

61.

Galvenās partnerības un Pušu konferences 26. sesija

| 62. | uzsver, ka UNFCCC Pušu konferences 26. sesija ir būtisks atskaites punkts, lai nostiprinātu ES vadošo lomu pasaules mēroga klimatrīcības pasākumos, un uzsver, ka pašreizējiem reģionu un pilsētu pasākumiem un saistībām būtu jābūt spēcīgai un pamanāmai lomai COP 26; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina UNFCCC stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību pamanāmību un atzīšanu globālajā klimata diplomātijā un darbībās, piedaloties starptautiskām kopienām un tīkla organizācijām, piemēram, ICLEI, koalīcijai “Under2”, Regions4, Klimata aliansei, kā arī Apvienoto pilsētu un vietējo pašvaldību asociācijai (UCLG). |
| --- | --- |

63.

| 64. | iesaka palielināt pilsētu un reģionu lomu Climate Adapt platformā (4) un vēlas padziļināt sadarbību, jo īpaši ar Eiropas Vides aģentūru, EIT klimata zināšanu un inovāciju kopienu un Kopīgo pētniecības centru; iesaka tiem regulāri sniegt jaunāko informāciju par uzkrāto zinātnisko pieredzi un projektiem saistībā ar klimata pārmaiņām, to ietekmi un neaizsargātību Eiropas galvenajos bioģeogrāfiskajos reģionos; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju stingri ieteikt dalībvalstīm savu pielāgošanās stratēģiju izstrādē, kā arī reģionālo un vietējo stratēģiju izstrādes veicināšanā un valsts stratēģiju reģionālā sadalījuma noteikšanā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības; šajā nolūkā RK pauž gatavību rīkot daudzlīmeņu dialogus enerģētikas un klimata jomā. |
| --- | --- |

65.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Ziņojums par to, kā tiek īstenota ES stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām, COM(2018) 738 final.

1

(2)  Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana, COM(2020) 562 final.

2

(3)  https://www.eib.org/en/about/partners/cso/consultations/item/cb-roadmap-stakeholder-engagement.htm

3

(4)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/

4

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/49

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Stratēģija, lai stiprinātu ES Pamattiesību hartas piemērošanu ES”

(2021/C 440/09)

| Ziņotājs: | Jean-Luc VANRAES (BE/Renew Europe),
  Ukles komūnas domes deputāts |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un reģionu komitejai “Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES”
  COM(2020) 711 final |

Ziņotājs:

Jean-Luc VANRAES (BE/Renew Europe),

Ukles komūnas domes deputāts

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un reģionu komitejai “Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES”

COM(2020) 711 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē jauno stratēģiju, kuras mērķis ir stiprināt ES Pamattiesību hartas piemērošanu – stratēģijā īpaši ir atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību (VRP) loma, ņemot vērā, ka tās ir nozīmīgas ieinteresētās personas hartā paredzēto tiesību veicināšanā un aizsardzībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina pastāvīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības – kas ir demokrātiskās leģitimitātes pamatlīmenis – hartas vērtību veicināšanā un ar to saistīto principu ievērošanas uzraudzībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | piekrīt, ka Eiropas Savienībai arī turpmāk jāveicina labas prakses un pieredzes apmaiņa starp visiem pārvaldes līmeņiem (valsts, reģionālo un vietējo līmeni), kā arī mērķtiecīgāku norāžu izstrāde un apmācība ar hartu saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt mērķtiecīgas norādes, lai izskaidrotu, kāpēc vietējām un reģionālajām pašvaldībām pamattiesības ir svarīgas, daļēji sniedzot piemērus par to, kā iestādes var izmantot ES Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina sadarboties ar Eiropas Padomi, lai stiprinātu ES Pamattiesību hartas piemērošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu, sākot no 2021. gada, sagatavot gada ziņojumu par Pamattiesību hartas piemērošanu dalībvalstīs un aicina Komisiju ziņojumā izklāstīt pilsētu un reģionu paraugpraksi un pieredzi hartas piemērošanā, un šajā procesā iepriekš proaktīvi būtu jāiesaista pilsētas un reģioni. Šajā ziņā svarīga ir sadarbība ar RK; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka šajā saistībā svarīga loma var būt valstu un Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām, un ir apņēmusies pastiprināt sadarbību ar tām, lai palielinātu vietējo un reģionālo pašvaldību informētību un izpratni par ES hartu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka ir svarīgi izveidot kontaktpunktus un tīklu, kas starp dažādiem pārvaldes līmeņiem veicinās informācijas plūsmu un paraugprakses apmaiņu saistībā ar hartu un var sniegt norādes vietējām un reģionālajām pašvaldībām par to, kā veidot to politiku, pilnībā ievērojot hartas principus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē līdzekļus, ko Eiropas Komisija piešķīrusi saistībā ar programmu “Tiesības un vērtības”, lai palīdzētu pašvaldībām un apvienībām sadarboties kopīgu interešu jautājumos, veicinot labas prakses apmaiņu, un lai palīdzētu attīstīt pilsētu tīklus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst, ka visām ES dalībvalstīm ir jāieceļ vietējie koordinatori, kuriem ir skaidrs pamatuzdevums – rūpēties par Hartas īstenošanu, kā to ierosinājusi Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu Pamattiesību hartas piemērošanā, RK uzskata, ka tai ir būtiski piedalīties iestāžu dialogā par Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka pirms ES līdzekļu piešķiršanas Eiropas Komisijai sistemātiski jāveic pārbaudes par hartas piemērošanu, izmantojot skaidru un pārredzamu procedūru. Atbilstībai LES 2. pantam, kurā ir ietvertas Savienības vērtības, būtu jākļūst par nosacījumu, lai pretendētu uz ES līdzekļiem. Regulā (ES) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (1) ir atgādināts, ka “Eiropadome savos 2020. gada 21. jūlija secinājumos ir norādījusi, ka Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā saskaņā ar Līgumos ietvertajiem vispārējiem principiem, jo īpaši vērtībām, kas izklāstītas LES 2. pantā”. Tajā pašā regulā ir noteikts, ka dalībvalstīm Savienības budžeta izpildē tiesiskuma ievērošana, kas cieši saistīta ar demokrātijas un pamattiesību ievērošanu, “ir būtisks priekšnoteikums, lai ievērotu pareizas finanšu pārvaldības principus, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 317. pantā”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina saistībā ar Eiropas dienu (9. maijs) un konferenci par Eiropas nākotni iedzīvināt Pamattiesību hartu un mudina tās dalībniekus veicināt vietēja mēroga pasākumus, kas būtu pilnībā pieejami un iekļaujoši, skaidrojot un uzsverot pamattiesību un Eiropas hartas ārkārtīgi svarīgo nozīmi mūsu demokrātijai un mūsu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pilnībā atbalsta Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | iesaka izveidot struktūru, kas uzraudzītu Eiropas Savienības Pamattiesību hartas pareizu piemērošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina programmās, kas paredzētas jauniešiem un bērniem, piemēram, Euroscola, eTwinning, Eiropas Solidaritātes korpusā u. c., pastāvīgi koncentrēties uz finansēšanas pasākumiem, kas saistīti ar Pamattiesību hartu, lai viņus par to izglītotu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | iesaka Eiropas Savienībai pievienoties arī Eiropas Sociālajai hartai, lai visām pamattiesībām nodrošinātu visaugstāko aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka tās īstenošana ievērojami palīdzēs stiprināt ES Pamattiesību hartas piemērošanu Eiropas Savienībā, vienlaikus stiprinot arī ES pozīciju centienos panākt, lai cilvēktiesības kļūst par ES ārējās darbības nozīmīgu elementu. |
| --- | --- |

18.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2020/2092/oj

1

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/51

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Reģionālo lidostu nākotne – problēmas un iespējas”

(2021/C 440/10)

| Ziņotājs: | Wladyslaw ORTYL (ECR/PL), Priekškarpatu vojevodistes maršals |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Wladyslaw ORTYL (ECR/PL), Priekškarpatu vojevodistes maršals

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Reģionālo lidostu pašreizējais stāvoklis

| 1. | uzsver, ka ES līmenī nav vispārpieņemtas termina “reģionālā lidosta” definīcijas. Šā atzinuma izpratnē šis termins apzīmē lidostas, kas nav lidostu mezgli un kuru galvenais tvēruma apgabals nav attiecīgās valsts galvaspilsēta. Tomēr Eiropas Komisijai vajadzētu precizēt šo terminu, pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā piedāvāto savienojumu veids, pasažieru skaits un ar citām lidostām pastāvošo savienojumu skaits. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas Komisiju izstrādāt kritērijus, kas definētu dažādas reģionālo lidostu kategorijas (lidostas, kuras atrodas noteiktos nomaļos, salu, tālākos vai mazāk attīstītos reģionos), kā arī finansēšanas noteikumus un konkurences politiku attiecībā uz šīm kategorijām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vērš uzmanību uz to, ka aviācijas nozare ir viena no nozarēm, ko Covid-19 pandēmija skārusi visvairāk, un īpaši satraucoša situācija ir reģionālajās lidostās. Deviņus mēnešus pēc Covid-19 krīzes joprojām nav atjaunoti vairāk nekā 6 000 maršruti, kas 2019. gadā tika nodrošināti no Eiropas lidostām (1). Mazākās reģionālajās lidostās tika reģistrēts vislielākais tiešo savienojumu kritums, īpaši pasažieru pārvadājumu ziņā. Piemēram, Trevizo (Itālija) zaudēja 95 % no saviem savienojumiem, Vāsa (Somija) – 91 %, Kempēra (Francija) – 87 % un Burgasa (Bulgārija) – 82 %; tomēr Eiropas lielākajās kravu pārvadājumu lidostās, piemēram, Ljēžā (Beļģijā), kravu pārvadājumu skaits palielinājās par 10,7 %; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīmē, ka tādas organizācijas kā Eirokontrole lēš (2), ka aviokompānijas, lidostas un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji 2020. gadā cietīs neto zaudējumus 56,2 miljardu euro apmērā, pasažieru skaits samazināsies par 1,7 miljardiem, lidojumu skaits samazināsies par 6,1 miljonu (bieži vien uz pusi, un tas ir labākajā gadījumā) un 191 000 cilvēku zaudēs tiešo darbu Eiropā. ACI lēš (3), ka pēkšņais pasažieru plūsmas kritums 2020. gadā būtiski samazināja Eiropas lidostu ieņēmumus par aptuveni 33,6 miljardiem euro (-68,8 %); Eirokontrole paredzēja, ka pēc visoptimistiskākā scenārija gaisa satiksme 2019. gada līmenī atgriezīsies tikai 2024. gadā, bet pēc vispesimistiskākā – 2029. gadā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīmē, ka, pamatojoties uz ACI Europe veiktām analīzēm, vidējā termiņa scenārijā lidostas 2021. gadā var zaudēt vēl 25 miljardus euro ieņēmumu salīdzinājumā ar 2019. gadu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka straujā ieņēmumu krituma dēļ dažas lidostas ir nonākušas tik sarežģītā situācijā, ka bez ārējā atbalsta tās ir pakļautas maksātnespējas riskam. 2020. gada oktobrī aptuveni 193 lidostām Eiropā turpmākajos mēnešos draudēja maksātnespēja (4). Tās galvenokārt ir reģionālās lidostas, kas apkalpo vietējos iedzīvotājus. Kopumā šīs lidostas palīdz veidot 277 000 darbvietu un rada IKP 12,4 miljardu euro apmērā. Šo lidostu bankrots dramatiski ietekmētu nodarbinātību un ekonomiku reģionos, kuros tās atrodas; |
| --- | --- |

5.

Aviācijas saikne ar Eiropas zaļo kursu

| 6. | norāda, ka ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā (5) Eiropas Komisija ir izklāstījusi savu redzējumu par aviācijas dekarbonizāciju, kā rezultātā līdz 2050. gadam par 90 % jāsamazina ar transportu saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Aviācijai un lidostām ir jāveicina ES dekarbonizācijas mērķu sasniegšana. Eiropas zaļajā kursā ir uzsvērts, ka gaisa kvalitāte lidostu tuvumā būtu jāuzlabo, lidmašīnu un lidostu ekspluatācijas radītu piesārņojošo vielu emisijas jautājumu risinot, piemēram, pakāpeniski palielinot alternatīvu un klimatneitrālu degvielu īpatsvaru, kļūstot par multimodālas mobilitātes centriem un veidojot bezemisiju lidostas. Reģionālās lidostas varētu būt vispiemērotākās, lai virzītu zaļo inovāciju, jo, runājot par tām raksturīgajām iezīmēm, tās ir mazākas, elastīgākas un vieglāk pielāgojamas jaunākiem, videi nekaitīgākiem gaisa kuģu veidiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka salu atrašanās vietas radīto papildizmaksu dēļ infrastruktūras būvniecība, kas paredz pāriešanu uz bezemisiju lidostām, salās izmaksās daudz dārgāk nekā tāda paša veida pārkārtošana iekšzemes reģionos; aicina dalībvalstis nodrošināt īpašu finansiālu atbalstu reģionālajām iestādēm un/vai uzņēmumiem, lai salās veicinātu pāreju uz bezemisiju lidostām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka lidostu sadalījums starp dalībvalstīm un reģioniem ir nevienmērīgs. Dažos reģionos, piemēram, Beniluksa valstīs, Vācijā vai Ziemeļitālijā, tās ir izvietotas ļoti blīvi, bet citos, piemēram, Centrālaustrumeiropā, darbojas salīdzinoši maz reģionālo lidostu. Tas palielina nevienlīdzīgas transporta pieejamības problēmu gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem, kas atrodas ārpus Eiropas Savienības centrālajiem apgabaliem. Tādēļ būtu jāveic pasākumi, lai mazinātu šīs atšķirības un samazinātu to reģionu skaitu, kuriem nav reģionālas lidostas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka aviācija ir aiz autotransporta otrs lielākais transporta radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju avots un ietekmē klimatu, gaisā izdalot citas sastāvdaļas, kas nav CO2 (piemēram, tvaika un sulfātu emisija lielā augstumā). Tiek lēsts, ka šīs sekas ir tikpat nozīmīgas kā tās, ko izraisa tikai CO2 emisijas vienas pašas (6). Lai gan degvielas patēriņa efektivitāte pēdējā laikā ir uzlabojusies, labvēlīgo ietekmi uz vidi nonivelēja pastāvīgs gaisa satiksmes pieaugums (laikā no 2005. gada līdz 2017. gadam gaisa satiksme pieauga par 60 %, un gaidāms, ka līdz 2050. gadam tā trīskāršosies). Paredzams, ka ļoti straujais satiksmes intensitātes samazinājums Covid-19 krīzes dēļ būs īslaicīgs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vienlaikus vēlas norādīt, ka saskaņā ar Eiropas Universitātes institūta paziņojumu (7) lidostas, veicot savu darbību, var tieši kontrolēt tikai aptuveni 2 % no kopējām globālajām emisijām, kuras rada aviācijas nozare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka 2011. gadā atjauninātā baltā grāmata, kas ir svarīgs ES transporta politikas dokuments, ir paredzēta, lai samazinātu ES transporta atkarību no naftas importa, uzlabotu transporta efektivitāti un samazinātu tā radītas CO2 emisijas. Dokumentā uzsvērts arī, cik svarīga ir intermodalitāte un komodalitāte, ko panāk, efektīvi izmantojot dažādus transporta veidus atsevišķi un apvienojumā ar citiem transporta veidiem, un tas ļauj optimāli un ilgtspējīgi izmantot dabas resursus; šajā sakarā Komiteja uzsver, ka ir vajadzīga pastāvīga pieredzes apmaiņa starp dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām par to, kā uzlabot transporta veidu, tostarp it īpaši aviācijas un dzelzceļa, integrāciju, piemēram, paredzot kopīgas dzelzceļa un lidmašīnas biļetes vai bagāžas reģistrāciju un nodošanu dzelzceļa stacijā vēl pirms ierašanās lidostā; ilgtermiņā jāapsver, vai nevajadzētu pārtraukt neliela attāluma lidojumus un tā vietā veikt ieguldījumus dzelzceļa savienojumos un ātrgaitas vilcienos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver: lai veicinātu intermodalitāti un komodalitāti, tuvākajā nākotnē ir sistemātiski jāveido pievilcīgi dzelzceļa savienojumi, tostarp ātrgaitas un kravas vilcieni uz lidostām, un kā pakalpojums pasažieriem būtu jāprasa aviosabiedrībām, dzelzceļa un autobusu uzņēmumiem pārdot kopīgas biļetes, lai pasažieri varētu iegādāties vienu biļeti kombinētam braucienam; ar nokavētu pārsēšanos saistītie jautājumi ir jārisina pasažieru tiesību regulējumā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver aviācijas pozitīvo ietekmi uz reģionu, tostarp tūrisma nozares, ekonomisko attīstību; atgādina par savu 2020. gada atzinumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku tūrismu ES pilsētās un reģionos”, kurā Komiteja aicina ieviest paņēmienus, kā, veicinot mazāk piesārņojošas iespējas un uzlabojot intermodalitāti saskaņā ar Eiropas zaļā kursa galīgo mērķi, palielināt savienojamību starp ES pilsētām un reģioniem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | iesaka novērtēt pandēmijas laikā gūto pieredzi un samazinātās gaisa satiksmes ietekmi uz vidi un klimatu, kā arī uz reģionu un pilsētu ekonomisko attīstību un šajā sakarā apkopot faktus turpmākām diskusijām un lēmumiem par topošajām ilgtspējīga tūrisma stratēģijām un reģionālo lidostu nākotni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata: lai mazinātu savas emisijas, lidostas var noteikt aviokompāniju maksātās lidostu nodevas, pamatojoties uz vides kritērijiem, piemēram, samazinot lidostu nodevas par gaisa kuģiem, kas rada mazāku troksni un emitē mazāk gaisa piesārņotāju. Tās var arī dot priekšroku aviosabiedrībām ar augstākiem slodzes koeficientiem, lai samazinātu emisijas uz vienu pasažieri. Turklāt lidostas var izmantot stimulus, lai atbalstītu jaunu degvielu izmantošanu vai trokšņa samazināšanu, aizliedzot pacelšanos pēc noteiktas stundas vakarā vai ieviešot nakts lidojumu aizliegumus tām lidmašīnām, kas nepieder pie jaunākās paaudzes. Visbeidzot tās var ieviest laika nišu ierobežojumus, pamatojoties uz lidmašīnu veidiem un citiem mērķiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka publiskā sektora ieguldījumi reģionālajās lidostās (izmantojot Eiropas finansējumu vai valsts atbalsta shēmas) būtu jāveic tikai tad, ja tie atbilst Eiropas zaļā kursa mērķiem un ekoloģiskā nekaitīguma principam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ar gandarījumu atzīmē to, ka Eiropas Komisija aizvien vairāk cenšas samazināt aviācijas emisijas un ka Eiropas Savienības dalībvalstis atbalsta Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA); |
| --- | --- |

17.

Reģionālo lidostu nozīme

| 18. | vērš uzmanību uz to, ka 2018. gadā gaisa pārvadājumu īpatsvars Eiropā bija 25,9 % no pasaules pasažieru pārvadājumu apjoma. Aviācijas nozare tieši vai netieši nodrošināja vairāk nekā 13,5 miljonus darbvietu, un tās pienesums ES ekonomikā bija 991 miljards USD. Tiek lēsts, ka lidostu pārvaldītāji un iestādes/uzņēmumi, kas sadarbojas ar lidostu, tieši nodarbināja aptuveni 1,7 miljonus cilvēku (8); |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka reģionālās lidostas ir svarīgas, lai nodrošinātu piekļūstamību gan reģionos, kas atrodas tālu no galvenajiem transporta mezgliem, ir ekonomiski salīdzinoši mazattīstīti un nomaļi, gan arī salu reģionos, un tādā veidā tās sniedz būtisku ieguldījumu ekonomikas attīstībā un darbvietu radīšanā šajos reģionos. Reģionālās lidostas rada impulsus attīstībai un tādējādi atvieglo kohēzijas politikas mērķu īstenošanu telpiskajā, ekonomiskajā un sociālajā dimensijā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka reģionālās lidostas nodrošina arī profesionālu un visaptverošu apkalpošanu uz zemes lidmašīnām vispārējas nozīmes aviācijas nozarē, kurai ir liela nozīme, it īpaši runājot par apmācību aviācijas nozarē; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vēlas norādīt, ka reģionālās lidostas ir ārkārtīgi būtisks kritiski svarīgās infrastruktūras elements, kas ir izšķirošs attiecīgās valsts un tās iedzīvotāju drošībai. Tās ir būtiskas medicīniskajiem lidojumiem (aviācijas glābšanas dienestam vai pacientu transportēšanai), uzraudzības lidojumiem (ugunsgrēku atklāšanai) un meža ugunsgrēku dzēšanai, kā arī ārkārtas situācijās (dabas un cita veida katastrofas, plūdi), un tādējādi sekmē glābšanas dienestu, publiskās pārvaldes, kā arī iestāžu un uzņēmumu darbības raitu norisi; |
| --- | --- |

21.

Reģiona ilgtspējīga attīstība ir atkarīga no tā piekļūstamības

| 22. | turklāt atzīst, ka reģionu attīstības temps lielā mērā ir atkarīgs no satiksmes savienojamu kvalitātes reģionos un ka reģionālajām lidostām ir svarīga nozīme ES teritoriālajā kohēzijā, it īpaši runājot par arhipelāgiem – kur reģionālajām lidostām ir būtiska nozīme reģionu iekšējās kohēzijas nodrošināšanā un kur nav alternatīvu, piemēram, dzelzceļa vai autoceļu, – un par mazapdzīvotiem, perifēriem un tālākajiem vai mazāk attīstītiem reģioniem, kad tajos trūkst citu ērtu un videi draudzīgu transportlīdzekļu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka teritoriālā kohēzija ir ES mērķis, kas Lisabonas līgumā atzīts par kohēzijas mērķa trešo dimensiju līdztekus ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tādēļ atzinīgi vērtē vienošanos saistībā ar gaidāmo regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu; minētajā regulā saskaņā ar Eiropas Reģionu komitejas ieteikumiem, kuri pausti atzinumā par ERAF (9), ir atzīta īpašā situācija, kādā atrodas tālāko reģionu un reģionālās lidostas. Minētā regula izslēdz ES investīcijas lidostu infrastruktūrā, izņemot tālāko reģionu un pašreizējo reģionālo lidostu gadījumā, ar nosacījumu, ka šīs investīcijas paredzētas, lai mērķtiecīgi mazinātu ietekmi uz vidi un garantētu drošumu vai drošību; |
| --- | --- |

24.

Reģionālo lidostu nākotne

| 25. | uzskata, ka tagad ir pienācis laiks novērtēt reģionālo lidostu nozīmi Eiropā. Novērtējumā ir jāņem vērā ne tikai to nozīme iedzīvotājiem nepieciešamo satiksmes savienojumu nodrošināšanā, reģionālajā ekonomikas attīstībā, tostarp tūrismā, un kravu pārvadāšanā, bet arī Covid-19 pandēmijas laikā gūtā pieredze un Covid-19 pandēmijas ietekme, kā arī šo lidostu ieguldījums ES tālejošajā klimata politikā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sagaida, ka Eiropas Komisija, dalībvalstis, reģioni, zinātniskās aprindas un uzņēmumi veiks koordinētas darbības ar mērķi ierosināt jaunu visaptverošu transporta sistēmu Eiropā, saglabājot aviācijas transportu un virzot to uz ilgtspējīgu izaugsmi. Šīm darbībām vajadzētu nodrošināt aviācijas nozares noturību pret krīzēm, tās ciešāku sasaisti ar citiem transporta veidiem, pirmām kārtām dzelzceļu, un tās iekļaušanu Parīzes nolīguma saistību īstenošanā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir svarīgi atrast līdzsvaru starp to vides prasību ievērošanu, kuras vērstas uz aviācijas nozares dekarbonizāciju, un noteiktu perifēro, salu vai tālāko reģionu atkarību no reģionālajām lidostām, kuras praktiski nevar aizstāt; |
| --- | --- |

27.

Valsts un ES atbalsts

| 28. | uzskata, ka Eiropas Komisija prioritārā kārtā varētu prasīt dalībvalstīm iesniegt īstermiņa un ilgtermiņa stratēģiskos plānus attiecībā uz reģionālajām lidostām un izstrādāt īpašus atbalsta instrumentus, lai mazinātu aviācijas nozares ietekmi uz klimatu un atbalstītu tās zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatē, ka saskaņā ar Eiropas Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalsta noteikumiem un sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kā arī noteikumiem, kas piemērojami gaisa transporta nozarei Covid-19 epidēmijas laikā, dalībvalstis, ievērojot konkrētus nosacījumus, var atbalstīt uzņēmumus (tostarp reģionālās lidostas), kurus skārusi Covid-19 pandēmija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tomēr uzsver, ka reģionālās lidostas, it īpaši tās, kas atrodas uz salām un mazapdzīvotos, perifēros un tālākos vai mazāk attīstītos reģionos, lielā mērā strukturālu iemeslu dēļ nespēj segt kapitāla un darbības izmaksas, un tādēļ tām ir vajadzīgi papildu resursi. Šādas lidostas darbojas neizdevīgos konkurences apstākļos, kas lidostu šaurā darbības tvēruma dēļ neļauj kompensēt pastāvīgās izmaksas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tādēļ aicina Eiropas Komisiju likumdošanas darbības ietvaros izstrādāt vēl elastīgākus un efektīvākus publiskā atbalsta noteikumus, kas dalībvalstīm ļautu saskaņā ar attiecīgajiem ERAF noteikumiem, kā arī Atveseļošanas un noturības mehānisma noteikumiem sniegt finansiālo atbalstu ieguldījumiem reģionālajās lidostās, kas atrodas perifēros, salu, tālākajos vai mazāk attīstītos reģionos, kur nav efektīvākas un ilgtspējīgākas alternatīvas (piemēram, dzelzceļš); |
| --- | --- |

31.

| 32. | turklāt ierosina nodrošināt dalībvalstīm iespēju piemērot visaptverošu koncepciju reģionālajām lidostām attiecībā uz vides prasībām, ņemot vērā pasākumus, kurus īsteno gan pašas reģionālās lidostas, gan ieinteresētās personas, kas ar tām nepastarpināti sadarbojas uz vietas; |
| --- | --- |

32.

Aviācijas nozare ES jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam

| 33. | aicina Eiropas Komisiju saistībā ar ES kohēzijas politiku 2021.–2027. gadam un atbilstīgi iepriekš minētajiem ierobežojumiem atļaut sniegt atbalstu reģionālajām lidostām tādu ieguldījumu veidā, kas tieši sekmē dekarbonizācijas procesus un mazoglekļa aprites ekonomikas modeli; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Eiropas Komisiju arī ieviest jaunus noteikumus par valsts atbalstu mazām reģionālajām lidostām, kur pasažieru plūsma vidēji gadā nepārsniedz 1 miljonu pasažieru un kuras nekonkurē ar citām lidostām, un šajā nolūkā atbrīvot tās no pienākuma ziņot par publiskā atbalsta saņemšanu investīcijām (ja tās nespēj nodrošināt 25 % no pašu ieguldījuma) un darbības atbalstam; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Eiropas Komisiju piešķirt atbilstīgus ES līdzekļus, kas ļautu attīstīt darbības drošības un drošuma infrastruktūru, kā arī ieviest inovatīvas tehnoloģijas un lidostu digitalizāciju, kas palīdzētu īstenot Eiropas zaļā kursa mērķus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata: lai izveidotu ekoloģiskāku gaisa transporta sistēmu, ir jānodrošina, ka no ES fondiem tiek atbalstīta pētniecība un izstrāde un tās darba rezultātu ieviešana, it īpaši attiecībā uz lidmašīnu dzinēju emisiju un trokšņa līmeņa samazināšanu ar alternatīvu degvielu starpniecību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka Atveseļošanas un noturības mehānisms (10) paredz intervences jomas, kas saistītas ar “drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmām esošajās lidostās”, un “atbalstu tālāko reģionu lidostām”, ar nosacījumu, ka šie pasākumi “pilnībā atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un principam “nenodara būtisku kaitējumu” Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē. Tāpēc dalībvalstīm sadarbībā ar Eiropas Komisiju būtu rūpīgi jānovērtē atbalsta apjoms, ko atbilstīgi nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem varētu paredzēt reģionālajām lidostām; |
| --- | --- |

37.

| 38. | turklāt sagaida, ka Eiropas Komisija rūpēsies par to, lai reģionālās lidostas tālākajos reģionos tiktu mudinātas izmantot ES līdzekļus no valsts/reģionālajām programmām, kuras tiks ieviestas saskaņā ar ES jauno daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, un šos līdzekļus lietot ieguldījumiem, kas paredzēti vides aizsardzībai vai ir saistīti ar tādiem ieguldījumiem, kuri vajadzīgi, lai mazinātu vai ierobežotu reģionālās lidostas negatīvo ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

38.

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma

| 39. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par sabiedriskā transporta pakalpojumu plānošanu un ieviešanu savā teritorijā, kā arī par reģionālās ekonomiskās attīstības veicināšanu. Daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības ir reģionālo lidostu īpašnieces vai pārvalda to darbību, nodrošina nepieciešamo infrastruktūru un citus pakalpojumus, kas ir būtiski to darbībai, un dažkārt sniedz ievērojamu ieguldījumu to finansēšanā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums ir pastāvīgi uzlabot mobilitātes modeļus un izvēlēties vispiemērotākos transporta veidus, tostarp ņemot vērā reģionālo lidostu pieejamības priekšrocības un trūkumus. Tāpēc klimatneitrāla transporta interesēs būtu īpaši jāatbalsta gan kolektīvās, gan arī individuālās mazemisiju vai bezemisiju mobilitātes projekti, nemotorizētas mobilitātes infrastruktūra un inovatīvas sabiedriskā transporta uzlādes stacijas, kā arī sabiedriskā transporta integrācija. Ja iespējams, sevišķa uzmanība būtu jāpievērš nepieciešamībai nodrošināt iedzīvotājiem dzelzceļa savienojumus ar lidostām, tādējādi cenšoties samazināt ekonomikas radīto emisiju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vērš uzmanību uz to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības sadarbībā ar aviācijas nozari sniedz nozīmīgu ieguldījumu, sagatavojot kopīgas reģionālās komunikācijas kampaņas, kuru mērķis ir palielināt sabiedrības informētību par lidojumu drošību, videi draudzīgām inovācijām lidmašīnās un drošību lidostās, kā arī par priekšrocībām, ko sniedz multimodalitāte, kuras pamatā ir gaisa transports, dzelzceļš, autotransports un jūras transports; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka lidostu pārvaldītājiem ir steidzami jāpārskata lidostu attīstības stratēģijas, lai ne tikai pielāgotos aviācijas tirgus izmaiņām, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, bet galvenokārt lai ņemtu vērā gan vajadzību investēt ilgtspējīgā attīstībā, gan klimatneitrāla transporta pienesumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka Eiropas Komisijas 2021. gada martā pieņemtajā stratēģijā, kas 2021.–2030. gadā paredzēta cilvēkiem ar invaliditāti, ir minēta nepieciešamība integrēt personu ar invaliditāti tiesības visās politikas jomās un darbības sfērās, tostarp arī transporta jomā. Šajā sakarā Komiteja uzsver, cik svarīgi ir, lai reģionālo lidostu pārvaldītāji šādas lidostas pilnībā pielāgotu pakalpojumu sniegšanai cilvēkiem ar invaliditāti, tādējādi nodrošinot viņiem pilnīgu piekļuvi visiem piedāvātajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

43.

Ātra un koordinēta rīcība – galvenais ekonomikas atveseļošanas faktors

| 44. | aicina Eiropas Komisiju ieviest risinājumus, kas pandēmijas laikā veicinātu personu brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā. Vienoti noteikumi, piemēram, ES digitālais Covid sertifikāts, neapšaubāmi palīdzētu atjaunot mobilitāti, tostarp gaisa transportu un ar to cieši saistīto tūrisma nozari, taču tie nekādā veidā nedrīkst būt diskriminējoši pasažieriem un to ieviešanai nevajadzētu būt slogam, tostarp finansiālajam slogam, kas gulstas vienīgi uz reģionālajām lidostām. |
| --- | --- |

44.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Starptautiskās lidostu padomes (Airports Council International, ACI) izstrādāts ziņojums Airport Industry Connectivity Report.

1

Airports Council International, ACI

Airport Industry Connectivity Report

(2)  EUROCONTROL, Think Paper #8: Impact of COVID-19 on European Aviation in 2020 and Outlook 2021.

2

EUROCONTROL, Think Paper #8: Impact of COVID-19 on European Aviation in 2020 and Outlook 2021

(3)  ACI biļetens The impact of COVID-19 on the airport business, 08.12.2020.

3

ACI

The impact of COVID-19 on the airport business

(4)  Prognozes (27.10.2020.), ko izstrādāja Airports Council International (ACI) – Europe: Airports Council International Europe | ACI EUROPE – Media (aci-europe.org).

4

Airports Council International (ACI) – Europe: Airports Council International Europe | ACI EUROPE – Media

(5)  Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija.

5

(6)  Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) ziņojums, 2020. gada novembris.

6

EASA

(7)  Paziņojums 2021/02 (2021. gada janvāris).

7

(8)  Air Transport Action Group, Aviation Benefits Beyond Borders, 2020. gada oktobris.

8

Air Transport Action Group, Aviation Benefits Beyond Borders

(9)  COTER-VI-046, Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds”.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris).

10

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/56

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Plāns aprūpētāju un aprūpes nākotnei – vietējās un reģionālās iespējas risināt Eiropas problēmu”

(2021/C 440/11)

| Ziņotājs: | Heinrich DORNER (AT/PSE), Burgenlandes federālās zemes valdības loceklis |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Heinrich DORNER (AT/PSE), Burgenlandes federālās zemes valdības loceklis

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Politikas prioritātes

| 1. | apzinās sekas, ko radīs sabiedrības novecošana (1), sabiedrības un ģimenes struktūru pārmaiņas, vajadzībām atbilstoša cilvēku ar īpašām vajadzībām aprūpe, mūsdienu darba vides prasības un no tā izrietošais aizvien pieaugošais pieprasījums pēc formāliem un neformāliem aprūpes pakalpojumiem. Pēdējos no minētajiem galvenokārt nodrošina ģimenes locekļi. Vienlaikus Komiteja atzīst, ka ilgtermiņā ir svarīgi pievērst lielāku uzmanību tādu programmu izstrādei, kuru mērķis ir veicināt aktīvas vecumdienas un ierobežot vecāka gadagājuma cilvēku fiziskā un garīgā stāvokļa agrīnu pasliktināšanos. Izstrādājot attiecīgās programmas, būtu jāapsver pasākumi, kas palielinātu vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalību sabiedrībā un uzlabotu viņiem paredzēto infrastruktūru. Līdzdalības iespēju palielināšana dod cilvēkiem iespējas vēlākos gados un palīdz novērst vientulību un sociālo izolāciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka iedzīvotāju novecošanās ietekme ir lielāka lauku apvidos, it īpaši apgabalos, kurus skārusi iedzīvotāju skaita samazināšanās, vai mazāk attīstītos reģionos, kur vecāka gadagājuma cilvēku un atkarīgu personu aprūpe ir mazāk pieejama un ir vajadzīgs lielāks atbalsts, izmantojot kopienā balstītus pakalpojumus. Šajā kontekstā ir svarīgi ņemt vērā arī negatīvo ietekmi, ko rada aprūpes darbinieku migrācija no mazāk attīstītiem reģioniem uz attīstītākiem reģioniem, kā rezultātā šajos reģionos veidojas liels darbinieku trūkums. Komiteja atzīst, ka lauku apvidos un mazāk apdzīvotās teritorijās vietējā kopienā balstīti pakalpojumi vecāka gadagājuma un apgādājamiem cilvēkiem ir viens no resursiem, kas palīdz cilvēkiem palikt ierastajā vidē, veicināt viņu autonomiju un neatkarību ikdienas gaitās, kā arī sociālo iekļaušanu, sniedzot dažādu tehnisku, materiālu un/vai finansiālu atbalstu un veicinot vispārēju pieejamību. Tajā pašā laikā iedzīvotāju novecošana kļūst skaidri redzama arī pilsētu teritorijās, kur strauji pieaug vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars, palielinot vajadzību pēc cilvēkresursiem un jaunas infrastruktūras (piemēram, aprūpes namiem vai pansijām); |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīmē, ka aprūpes nozarei kopā ar veselības nozari ir būtiska nozīme Covid-19 krīzes laikā; šajā saistībā mudina pilnībā respektēt taisnīgus darba apstākļus un nodrošināt pienācīgu atalgojumu aprūpētājiem, jo tas ir pirmais pienākums centienos atzinīgi novērtēt viņu pakalpojumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka reģioniem un piesētām ir jāturpina un vajadzības gadījumā jāpastiprina iesāktie centieni mazināt aprūpes darbinieku nepietiekamību, lai vidējā termiņā un ilgtermiņā novērstu darbinieku draudošo trūkumu. Šāda nepietiekamība skar gan pilsētu teritorijas, gan lauku apvidus, un uzmanība būtu jāpievērš teritorijām, kuras skārusi demogrāfiskā lejupslīde, attāliem reģioniem un atpalikušiem reģioniem, kuros gados vecāku cilvēku un apgādājamo personu aprūpes pieejamība ir ierobežota. Atzīstot, cik svarīga ir dzīves cikla pieeja saistībā ar novecošanas problēmām (2), pašreizējā situācijā, kad pandēmijas dēļ veselības aprūpes pakalpojumi ir pārslogoti, Komiteja aicina Eiropas Komisiju garantēt pilsētām un reģioniem tieši pieejamus finanšu instrumentus, lai tie varētu efektīvi risināt aprūpes darbinieku trūkuma problēmu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | saistībā ar īslaicīgo darbinieku nepietiekamību, ko radījuši Covid-19 krīzes dēļ ieviestie veselības aprūpes un aprūpes nozares darbinieku pārrobežu mobilitātes ierobežojumi, norāda uz RK līdzšinējiem politikas ieteikumiem (piemēram, ierosinājumu izveidot “veselības koridorus” starp pierobežas reģioniem) (3); |
| --- | --- |

5.

| 6. | apņemas sasniegt galveno mērķi – cilvēkiem, kuriem vajadzīga aprūpe, nodrošināt iespēju piekļūt tādiem aprūpes pakalpojumiem, kuri viņiem, pēc speciālistu domām, ir vajadzīgi un kurus aprūpējamās personas izvēlas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka cilvēkiem nepieciešamās aprūpes speciālistu trūkums ir potenciāla iespēja pārvarēt bezdarba līmeņa pieaugumu Eiropā, kas sagaidāms jo īpaši saistībā ar Covid-19 krīzes sekām, un tādējādi paveikt svarīgu darbu Eiropas Savienības ekonomiskās un sociālās kohēzijas saglabāšanā; uzsver, ka vecāka gadagājuma un aprūpējamiem cilvēkiem paredzēti jauni aprūpes pakalpojumi rada jaunas darbvietas, kas palīdz stimulēt ekonomiku un piesaistīt iedzīvotājus lauku un mazapdzīvotiem apvidiem. Vietējie sociālie pakalpojumi šajos teritoriāli neaizsargātajos apvidos neapšaubāmi ir faktors, kas veicina lauku dinamiku un sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka aprūpes nozarē ir vajadzīga ne tikai pārveide, bet jāpiemēro arī jaunas paradigmas, lai pārietu no aprūpes uz profilaksi un iekļaušanu; no aprūpes kvalitātes uz dzīves kvalitāti; no institūcijām uz mājsaimniecībām; no aprūpes profesionalizācijas uz sistēmu, kurā notiek sadarbība ar ģimeni ar mērķi to iesaistīt; no ārstnieciskas pieejas uz aprūpes un pakalpojumu pieeju; no vienota vispārēja modeļa uz iespēju veidot individuālu dzīvesstilu; no sistēmas pieejas uz pieeju, kas orientēta uz klientiem; no bailēm no tehnoloģijām uz to lietošanu; no tradicionālu risinājumu izmantošanas uz digitālu risinājumu izmantošanu, kuros par prioritāti tiek izvirzīti cilvēki; no būtiski svarīgu darbības rezultātu rādītāju izmantošanas uz “veselā saprāta” izmantošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Zaļajā grāmatā par novecošanu izvirzīto Eiropas Komisijas mērķi – ierosināt plašas politikas debates par novecošanu, lai apspriestu iespējas, kā prognozēt novecošanas radītos izaicinājumus un iespējas un reaģēt uz tiem, un norāda jo īpaši uz konstatējumiem un izklāstu Zaļās grāmatas 5.1. punktā (4); |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu, gaida 2022. gadā plānoto ilgtermiņa aprūpes iniciatīvu un uzsver pīlāra 18. principu, saskaņā ar ko ikvienam ir tiesības uz kvalitatīviem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem par pieņemamu cenu, jo īpaši uz aprūpi mājās un kopienā balstītiem pakalpojumiem (5); |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt aprūpes nolīgumu Eiropai, kas līdzinātos Garantijai jauniešiem, lai saskaņā ar labklājības ekonomikas stratēģiju apmierinātu aprūpes vajadzības, ievērojot uz tiesībām balstītu pieeju, ar kuru aprūpi izvirza saimnieciskās darbības uzmanības centrā, palielinot ieguldījumus veselības un aprūpes jomā. RK arī aicina Komisiju un mudina dalībvalstis SDO Konvencijā Nr. 189 iekļaut mājsaimniecībās nodarbināto personu prasības attiecībā uz darba apstākļiem (6); Tajā pašā atzinumā RK aicināja pārskatīt un tālāk attīstīt Barselonas mērķus, nosakot tos par obligātiem, un ieviest “aprūpes mērķus, kuri būtu tālejošāki par Barselonas mērķiem (Barselona+), lai ņemtu vērā aprūpes vajadzības novecojošā sabiedrībā un atzītu, ka aprūpes pakalpojumu jomā lielā mērā dominē sievietes, kuras nesaņem sava darba sabiedriskajai vērtībai atbilstošu atalgojumu”; |
| --- | --- |

11.

Statistikas dati un prognozes

| 12. | norāda uz jaunākajām prognozēm, kas liecina, ka saskaņā ar aplēsēm līdz 2070. gadam 65 gadu vecumu sasniegušo vai vecāku cilvēku īpatsvars, kas pašreiz ir 20 %, Eiropā būs pieaudzis līdz 30 %, bet 80 gadu vecumu sasniegušo vai vecāku cilvēku īpatsvars līdz 2070. gadam pieaugs vairāk nekā divkārt, pārsniedzot 13 % atzīmi (7). Tādējādi 65 gadu vecumu sasniegušo cilvēku skaits varētu pieaugt no 87 miljoniem līdz vairāk nekā 150 miljoniem, bet 80 gadu vecumu sasniegušo skaits – no 23 miljoniem līdz 62 miljoniem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apzinās, ka to cilvēku skaits, kuriem, iespējams, būs vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, ES palielināsies no 19,5 miljoniem 2016. gadā līdz 23,6 miljoniem 2030. gadā un 30,5 miljoniem 2050. gadā (8); |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzīmē: lai tikai saglabātu pašreizējo attiecību – piecus ilgtermiņa aprūpes darbiniekus uz 100 cilvēkiem, kas vecāki par 65 gadiem –, ESAO dalībvalstīs darbinieku skaits šajā nozarē līdz 2040. gadam ir jāpalielina par 13,5 miljoniem (9). Lai tikai laikposmā no 2018. līdz 2030. gadam nodrošinātu aizvien pieaugošo pieprasījumu, ES 27 dalībvalstīs kopumā būs vajadzīgi vēl papildus 11 miljoni veselības un aprūpes jomas darbinieku (10); |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver aprūpes nozares ievērojamo potenciālu darba tirgus ziņā un šajā saistībā norāda, ka nākamajos desmit gados veselības un sociālās aprūpes nozarē ir potenciāls izveidot astoņus miljonus darbvietu (11); |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver arī, ka senioru ekonomika (12), kas ietver vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumus, ir spēcīgs instruments, lai risinātu iedzīvotāju skaita samazināšanās problēmu, nodrošinot tūlītējus risinājumus novecošanas un bezdarba problēmām visnelabvēlīgākajā situācijā nonākušajos lauku apvidos. Senioru ekonomika rada konkurences un kohēzijas priekšrocības teritorijām, radot ieguvumus visiem iesaistītajiem dalībniekiem (izdevīga visiem). Turklāt pakāpeniskā novecošana, kas jau pašreiz rada problēmas vairumā ES reģionu, tiek pārveidota par aktīvu resursu, kas rada nodarbinātību un labklājību, mainot stereotipus un pieejas, pie kurām jāstrādā; |
| --- | --- |

16.

Vietējā un reģionālā dimensija

| 17. | uzskata, ka, ņemot vērā vidējā termiņā un ilgtermiņā draudošo nepietiekamību darbinieku skaita ziņā, Eiropas Savienības pilsētām un reģioniem ir jārisina problēmas, ko rada aprūpes darbinieku trūkums. Šīs problēmas vēl jo nopietnākas ir reģionos, kuru sistēmas un personāls ir atkarīgi no kaimiņvalstīm un kuriem pandēmijas slēgto robežu dēļ ir jārisina īslaicīgas darbinieku trūkuma problēmas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apzinās Eiropas reģionālās atšķirības un prioritātes (13) formālās un neformālās aprūpes jomā (pēdējā no minētajām galvenokārt atkarīga no ģimenes locekļiem) un apņemas uzturēt pakalpojumu klāsta daudzveidību un reģionālo pieeju dažādību, lai apmierinātu attiecīgās aprūpes vajadzības; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atbalsta Eiropas mēroga reģionālo tīklu veidošanu un mudina tos veicināt savstarpēju pieredzes apmaiņu un kopīgu savstarpēji saskaņotu pasākumu izstrādi; norāda uz reģionu un pilsētu būtisko nozīmi vecāka gadagājuma aprūpējamām personām paredzēto pasākumu izstrādē, lai nodrošinātu vietējos pakalpojumus lauku apvidos, ko skārusi sabiedrības novecošana un iedzīvotāju skaita samazināšanās. Tas būtu jāizvirza par stratēģiju, lai nodrošinātu nepieciešamo palīdzību minētajām grupām, kuras dzīvo ģeogrāfiski neaizsargātās teritorijās un kurām ir lielas grūtības piekļūt vietējiem pamatpakalpojumiem, kas garantē pienācīgu sociālo palīdzību un veselības aprūpi viņu ierastajā vidē; |
| --- | --- |

19.

Sieviešu jautājums

| 20. | attiecībā uz dzimumu uzsver, ka 92 % sieviešu ES regulāri, t. i., vairāk nekā vienu dienu nedēļā, veic neapmaksātu aprūpes darbu, 81 % sieviešu ES katru dienu aprūpē piederīgos (14) un ka veselības un aprūpes jomā lielāko personāla daļu veido sievietes (15). Šī situācija īpaši attiecas uz sievietēm, kas dzīvo lauku un mazapdzīvotos apvidos, kur ir reālas grūtības piekļūt pamatpakalpojumiem veselības un sociālās aprūpes jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka Eiropā lielāko daļu darbību piederīgo aprūpei mājās veic tieši sievietes, bieži vien bez attiecīgas speciālās izglītības vai speciālistu norādījumiem, nesaņemot par to atbilstīgu atalgojumu un sociālo nodrošinājumu, kas galu galā pastiprina joprojām pastāvošo vīriešu un sieviešu pensijas atšķirību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzīst, ka ir vajadzīgi politikas pasākumi un programmas ar mērķi atbrīvot sievietes no sloga, kas saistīts ar lielāko daļu neapmaksāta aprūpes darba. Gan neapmaksātie aprūpes darbinieki, gan viņu ģimenes locekļi, kuri nesniedz ieguldījumu, ir jāinformē par to, ka aprūpe ir darbs, pret kuru atbilstoši jāattiecas. Neapmaksāts aprūpes darbs nav ne sieviešu pienākums, ne saistība, un tas būtu vienādi jāsadala starp dzimumiem, lai garantētu sieviešu ekonomisko neatkarību, kā norādīts Eiropas dzimumu līdztiesības stratēģijā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka, neraugoties uz nestabiliem darba apstākļiem un zemu atalgojumu, ļoti liels skaits sieviešu no valstīm, kurās ir zems atalgojuma līmenis, ir gatavas sniegt aprūpes un atbalsta pakalpojumus. Šīs sievietes lielākoties ir imigrantes, un tāpēc viņām jābūt pieejamiem integrācijas pakalpojumiem dzimtajā valodā un jābūt informētām par savām kā darba ņēmēju imigranšu tiesībām un pieejamajiem pakalpojumiem. Īpaši svarīgi ir pilnībā īstenot Darba ņēmēju norīkošanas direktīvu un nodrošināt, lai šī darba ņēmēju kategorija netiek izslēgta no likumā noteiktās minimālās algas aizsardzības. Šajā sakarā Komiteja norāda, ka “minimālo algu “augšupēja konverģence” ir steidzami nepieciešama, arī ņemot vērā secinājumu, ka Eiropas Savienībā zemās algas joprojām ir nodarbinātības īpatnība” un ka “sievietes veido 59 % no minimālās algas pelnītājiem” (16), uzsverot, ka ES ir jāturpina palīdzēt dalībvalstīm īstenot efektīvu un iekļaujošu sociālo un nodarbinātības politiku, kā arī reformas, kas vajadzīgas, lai to panāktu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir jārisina jautājums par nestabilajiem darba apstākļiem, kādos Eiropas Savienībā atrodas mājsaimniecībās dzīvojošie aprūpes darbinieki, kuri lielākoties ir sievietes un daudzos gadījumos migranti no trešām valstīm, no kuriem daži strādā nelikumīgi kā migranti bez personu apliecinošiem dokumentiem un daži ir iesaistīti cirkulārā vai pagaidu migrācijā; šajā sakarā ir vienisprātis ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK), uzsverot, ka pret mājsaimniecībās dzīvojošiem aprūpes darbiniekiem būtu jāpiemēro līdzīga attieksme kā pret citiem aprūpes darbiniekiem, un aicina Direktīvā par sankcijām pret darba devējiem (2009/52/EK) uzlabot aizsardzības pasākumus, lai aizsargātu darba ņēmēju bez dokumentiem darba tiesības un stingri piemērotu Cietušo tiesību direktīvu (2012/29/ES), lai sniegtu efektīvu atbalstu mājsaimniecībās dzīvojošiem aprūpes darbiniekiem, kuri ir ekspluatācijas upuri, neatkarīgi no viņu migrācijas statusa (17). |
| --- | --- |

24.

Ieteikumi attiecīgajām iesaistītajām personām

| 25. | uzsver, ka ir jāuzlabo sabiedrības informēšana un komunikācija par pašreizējo aprūpes profesiju pieprasījumu, lai uzrunātu lielāku darba meklētāju grupu, mēģinātu arī krasi samazināt dzimumu nelīdzsvarotību un panāktu, ka nākotnē šajās profesijās būtu nodarbināts lielāks skaits vīriešu. Vietējās un reģionālās pašvaldības varētu piedalīties šajos centienos, organizējot seminārus un darbseminārus un popularizējot aprūpes profesijas, jo īpaši vīriešu vidū, lai apkarotu dzimumu stereotipus un novērstu informētības trūkumu. Tam būtu jāiet roku rokā ar saskaņotiem centieniem uzlabot darba apstākļus aprūpes nozarē, lai uzlabotu aprūpes profesiju pievilcību, tostarp jauniešu vidū un jo īpaši mazapdzīvotās teritorijās un/vai rajonos, kuros ir daudz vecāka gadagājuma iedzīvotāju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka pašreizējās Covid-19 krīzes apstākļos darbvietas un aprūpes nepārtrauktību var nodrošināt, izveidojot pret krīzēm noturīgas darba devēju struktūras – tas jo īpaši attiecas uz īpašumtiesību struktūru un gūtās peļņas izmantošanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apzinās, ka, izvēloties profesiju, iesācējiem būtiski svarīgs ir samērīgs darba un privātās dzīves līdzsvars. Šajā ziņā profesionālās aprūpes jomā ir jāievieš attiecīgi darba laika modeļi, kas nodrošina un veicina iespēju apvienot ģimenes dzīvi, brīvo laiku un darbu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver – lai izveidotu un uzturētu veselīgu darba vidi, līdztekus darbinieku fiziskajai veselībai izšķirošs faktors ir arī garīgā veselība, tādēļ darbiniekiem ir vajadzīgs attiecīgs profesionālais atbalsts (piemēram, psiholoģiskā palīdzība, mērķtiecīga profesionālā apmācība un tālākizglītība, garīgās veselības atbalsts), tādējādi arī skaidri norādot uz apņemšanos šajā profesionālajā segmentā samazināt aizvien pieaugošo izdegšanas rādītāju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ir svarīgi apsvērt jaunas strukturālas prasības attiecībā uz veco ļaužu aprūpes namiem, lai tās varētu līdzsvarot jaunos veselības un drošības standartus, tostarp tos, kas saistīti ar infekciju profilaksi un kontroli, no kā labumu gūs gan iemītnieki, gan darba ņēmēji. Vispārējais mērķis ir nodrošināt optimālus vides, dzīves un darba apstākļus, kā arī apstākļus, kas veicina sociālos kontaktus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka tehnisko palīglīdzekļu izmantošana aprūpes darbību veikšanai, efektīvai un visaptverošai dokumentācijai un dažādu profesiju pārstāvju saziņai ir svarīgs atbalsts, kas atvieglo aprūpes jomas darbinieku ikdienas darbu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vērš uzmanību uz to, ka digitalizācijai būs arvien lielāka nozīme arī aprūpes nozarē. Tāpēc Komiteja aicina nodrošināt īpašu tehnisko palīdzību vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes iestādēm, lai veicinātu telemedicīnu kā līdzekli iemītnieku veselības efektīvākai pārvaldībai. Turklāt digitālie un teleaprūpes rīki, ko pandēmijas laikā jau izmanto, lai uzraudzītu un pārbaudītu cilvēkus, kuri ir izolēti un kuriem nav reāla ģimenes atbalsta, tiks pilnveidoti, tādējādi uzlabojot cilvēku iespējas piekļūt aprūpes pakalpojumiem. Tomēr līdztekus šai attīstībai ir jāveic pasākumi, lai likvidētu digitālo plaisu visās jomās, piemēram, digitālā plaisa starp dzimumiem, lauku apvidos vai gados vecāku iedzīvotāju vidū. Savukārt ar pastāvīgas apmācības shēmām nozares profesionāļi ir jāapmāca izmantot šos jaunos instrumentus. Jāizstrādā arī jauna koordinēta un integrēta saziņas sistēma starp veselības aprūpes sistēmu, aprūpes darbiniekiem un ģimenēm. Aprūpes darbiniekiem, kas strādā aprūpes iestādēs, un iedzīvotājiem ļoti svarīga ir piekļuve apmācībai, kura dod iespēju apgūt jaunās sakaru tehnoloģijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka finansiālais atbalsts apmācības posmā ir svarīgs papildu pasākums, kas ieinteresētajām personām atvieglotu profesijas apguvi vai pārkvalificēšanos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apņemas sekmēt to, lai aprūpes un atbalsta jomas darbiniekiem būtu samērīgs atalgojums, kas atspoguļotu šīs profesijas sociālo un sabiedrisko vērtību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra 9. princips par darba un privātās dzīves līdzsvaru nosaka, ka vecākiem un personām ar aprūpes pienākumiem ir tiesības uz piemērotu atvaļinājumu, elastīgu darba režīmu un piekļuvi aprūpes pakalpojumiem. Šajā ziņā Komiteja norāda, kādu ieguldījumu šā principa izpildē var dot publiskie atbalsta pasākumi aprūpētāju algošanai, izmantojot subsīdijas vai cita veida finansējumu, kas arī veicinās aprūpes nozares darbinieku apstākļu sakārtošanu un uzlabošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | iesaka ES dalībvalstīm ieviest svarīgākos sociālā nodrošinājuma pamatnosacījumus personām, kas aprūpē piederīgos. Tas attiecas gan uz šīs personu grupas iztikas līdzekļiem, gan slimības, negadījumu un pensijas apdrošināšanu. Radiniekiem, kuri darbojas kā aprūpētāji, nevajadzētu būt spiestiem atteikties no darba; publisko atbalstu nevar piesaistīt bezdarbnieka statusam. Pieņemt lēmumu par radinieka aprūpi vienmēr ir grūti, un nevajadzētu uzspiest nevajadzīgas ziedošanās; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, cik svarīgs ir profesionālais atbalsts galvenokārt ģimenes locekļu nodrošinātās neformālās aprūpes jomā, lai personām, kas aprūpē piederīgos, sniegtu vajadzīgās prasmes un vienlaikus nodrošinātu attiecīgu aprūpes kvalitāti. Papildus ir jāizveido piedāvājumi darba atslogošanai (piemēram, īslaicīgas aprūpes vietas), lai vajadzības gadījumā uz laiku atslogotu personas, kas aprūpē piederīgos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis un attiecīgos vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekus regulāri veikt iesaistīto iedzīvotāju grupu aptaujas, lai gūto priekšstatu par situāciju un tās izmaiņām varētu izmantot kā pamatu pakalpojumu stratēģiskai attīstīšanai; |
| --- | --- |

37.

Ieteikumi Eiropas Komisijai

| 38. | aicina Eiropas Komisiju atjaunināt esošo 2012. gadā klajā nākušo ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu Eiropas kvalitātes sistēmu, lai neatpaliktu no jaunākajām norisēm ilgtermiņa aprūpes jomā un ar tām saistītajām prasmju prasībām un lai atvieglotu aprūpētāju mobilitāti. Tāpēc Komiteja ierosina Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ieviest Eiropas kvalitātes zīmi “vecāka gadagājuma un apgādājamo personu aprūpētājs” speciālistiem gan institucionalizētas, gan neinstitucionalizētas aprūpes kontekstā, lai garantētu principu, ka aprūpētājiem, kuri sniedz šādus pakalpojumus, vajadzētu būt atbilstošām prasmēm un kvalifikācijai. Ir jānosaka kopīgi atsauces standarti pašreizējā Eiropas kontekstā, izmantojot apstiprinātu kvalitātes sertifikātu, kas pielāgots katras dalībvalsts vajadzībām. Komiteja uzsver, ka aprūpējamo personu tiesībām un viņu fiziskajai un garīgajai labklājībai, tostarp vientulības novēršanai un mazināšanai arī turpmāk jābūt galvenajai prioritātei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ierosina Eiropas Komisijai un ES dalībvalstīm, iesaistot pilsētas, reģionus un sociālos partnerus, apsvērt ES mēroga stratēģiju un profesionālā ziņā definēt jēdzienu “aprūpētājs” (tostarp attiecībā uz mājsaimniecībās dzīvojošiem aprūpētājiem, kuru pakalpojumi būtu jāuzskata par ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanas sastāvdaļu). Šajā stratēģijā būtu arī jāveicina informētība, tostarp izmantojot popularizēšanu medijos, lai ilgtermiņā sekmētu noturīgas pārmaiņas pašreizējā priekšstatā par veselības un aprūpes jomas profesijām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | turklāt iesaka Eiropas Komisijai apsvērt priekšlikumus par to, kā atzīt radiniekus, kas darbojas kā aprūpētāji, un nodrošināt viņiem efektīvu atbalstu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt priekšlikumu par efektīvas visaptverošas datu vākšanas un analīzes sistēmas izveidi, iekļaujot arī mājsaimniecībās dzīvojošu aprūpētāju veiktu aprūpi, kas lielākoties nav dokumentēta, lai dalībvalstu un reģionu rīcībā nodotu labi dokumentētu pamatu turpmākai koordinēšanai reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina Eiropas Komisiju izveidot platformu savstarpējai profesionālās informācijas apmaiņai un radīt iespēju nākt klajā ar aprūpes jomas paraugprakses piemēriem, kā arī kopīgām programmām, piemēram, sociālās aprūpes plāniem vai stratēģijām aprūpējošo radinieku atbalstam; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē finansēšanas un atbalsta iespējas, ko piedāvā pašreizējie un nākamie ES struktūrfondi (ESF 2014.–2020. gadam ar REACT-EU un ESF+ 2021.–2027. gadam), kā arī sinerģijas un papildināmību, ko nodrošina programma “ES – veselībai” 2021.–2027. gadam, un uzsver, ka to finansētie pasākumi ir prioritāte; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina budžeta politikā par prioritāti noteikt speciālistu trūkuma novēršanu sociālās un veselības aprūpes nozarē un šim mērķim piešķirt īpašus budžeta līdzekļus, jo īpaši saistībā ar Eiropas Komisijas darba tirgus politikas programmu Eiropas pusgada ietvaros. Eiropas Komisijai būtu jāuzrauga tās ieteikumu īstenošana un efektivitāte. |
| --- | --- |

44.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  2020. gadā 20,6 % ES iedzīvotāju bija 65 gadus veci vai vecāki, kas ir par 3,0 procentpunktiem vairāk nekā pirms desmit gadiem. Eurostat, 16.3.2021.: https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210316-1.

1

Eurostat

(2)  COM(2021) 50 final.

2

(3)  RK atzinums “Pārrobežu veselības aprūpes īstenošana un nākotnes perspektīvas” (COR-2019-04597).

3

(4)  COM(2021) 50 final.

4

(5)  COM(2021) 102 final.

5

(6)  RK atzinums “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COR-2020-02016).

6

(7)  COM(2020) 241 final – Ziņojums par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi.

7

(8)  COM(2021) 50 final.

8

(9)  ESAO (2020), Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers for the Elderly,

9

Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers for the Elderly

https://www.oecd.org/els/health-systems/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm.

(10)  JRC121698 – JRC (2021), Health and long-term care workforce: demographic challenges and the potential contribution of migration and digital technology (Veselības jomas un ilgtermiņa aprūpes darbaspēks: demogrāfiskās problēmas un migrācijas un digitālo tehnoloģiju potenciālais ieguldījums).

10

Health and long-term care workforce: demographic challenges and the potential contribution of migration and digital technology

(11)  COM(2021) 50 final.

11

(12)  Eiropas Komisija uzskata, ka “senioru ekonomiku” var definēt kā ekonomiskās iespējas, ko rada sabiedrības un patērētāju tēriņi saistībā ar sabiedrības novecošanu un iedzīvotāju, kuri vecāki par 50 gadiem, īpašās vajadzības.

12

(13)  JRC121698.

13

(14)  EIGE (2021), “Dzimumu nelīdztiesība aprūpē un tās ietekme uz darba tirgu”,

14

EIGE

https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market/.

(15)  JRC121698.

15

(16)  RK atzinums “Adekvātas minimālās algas Eiropas Savienībā” (COR-2020-05859).

16

(17)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pašiniciatīvas atzinums par tematu “Mājsaimniecībās dzīvojošo aprūpes darbinieku tiesības” (SOC/535 – EESC-2016-00941).

17

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/62

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Sociālās ekonomikas rīcības plāns”

(2021/C 440/12)

| Ziņotājs: | Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), Navarras apgabala valdības ekonomikas un uzņēmējdarbības attīstības ministrs |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), Navarras apgabala valdības ekonomikas un uzņēmējdarbības attīstības ministrs

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

ES sociālās ekonomikas rīcības plāna nozīme centienos palielināt sociālās ekonomikas ieguldījumu Eiropas vietējā un reģionālajā attīstībā

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos 2021. gada ceturtajā ceturksnī iesniegt sociālās ekonomikas rīcības plānu atbilstīgi pieprasījumiem, ko izteikusi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Eiropas Parlamenta sadarbības grupa “Sociālās ekonomika”, ekspertu grupa “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi” (GECES) (1), dažas ES dalībvalstu valdības un sociālās ekonomikas attīstīšanā iesaistītie Eiropas tīkli, piemēram, Social Economy Europe un REVES (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Eiropas Savienības centieni veicināt sociālās ekonomikas attīstību ir īpaši svarīgi pašreizējā situācijā, kad Covid-19 izraisītās ekonomiskās un sociālās krīzes dēļ ir pilnībā jāizmanto sociālās ekonomikas uzņēmumu un struktūru potenciāls ekonomikas atveseļošanai, kolektīvās uzņēmējdarbības veicināšanai un kvalitatīvu darbvietu radīšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegto informāciju (3) sociālās ekonomikas jomā Eiropā (ES-28) darbojas 2,8 miljoni uzņēmumu un struktūru, kuros nodarbināti 13,6 miljoni darba ņēmēju, t. i., aptuveni 6,3 % ekonomiski aktīvo ES iedzīvotāju. Sociālajā ekonomikā darbojas arī vairāk nekā 232 miljoni kooperatīvu, savstarpējo sabiedrību un līdzīgu struktūru biedru un 82,8 miljoni brīvprātīgo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka Eiropas sociālo ekonomiku veido daudz un dažādi uzņēmumi un struktūras, piemēram, kooperatīvi visā to milzīgajā daudzveidībā, savstarpējās sabiedrības, apvienības, nodibinājumi, dažāda veida sociālie uzņēmumi, kā arī citas katrai dalībvalstij raksturīgas juridiskās formas, piemēram, darba sabiedrības, sabiedriskas ietekmes sabiedrības, solidaritātes iestādes utt.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka šai uzņēmumu un struktūru daudzveidībai, kas ir sastopama visās darbības jomās, ir kopīga spēcīga identitāte, kas balstīta uz kopējām vērtībām un iezīmēm – cilvēks un sociālais mērķis ir svarīgāks nekā kapitāls, dzimumu līdztiesība, demokrātiska pārvaldība un lielākās peļņas daļas atkārtota ieguldīšana uzņēmuma vai struktūras ilgtspējīgas attīstības mērķu vai sabiedriskas un vispārējas nozīmes mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi un struktūras ir piesaistītas konkrētai teritorijai un nekad netiek pārvietotas, jo tās ir izveidotas teritorijā un pieder attiecīgās teritorijas iedzīvotājiem, un ir stingri apņēmušās veicināt ekonomisko un sociālo attīstību teritorijā, kurā tās darbojas; atzīmē, ka sociālajai ekonomikai ir svarīga loma lauku apvidu attīstībā, jo tā sekmē vietējo resursu attīstību un centienus ierobežot iedzīvotāju skaita samazināšanos un tādā veidā veicina iedzīvotāju neaizplūšanu un labāku sociālo kohēziju, un vienlaikus uzmanība jāpievērš šo faktoru nozīmei sociālās ekonomikas attīstībā lauku apvidos un to saiknei ar lauku rajoniem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka sociālās ekonomikas struktūras vadās pēc principiem un vērtībām, kas nodrošina attīstību, kura ir saderīga gan ar ekonomikas, gan vides aspektiem un pauž lielu apņēmību īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. Tādējādi tās pārstāv plurālistisko ekonomiku, līdzsvaru un ilgtspēju, kas nepieciešama globālā perspektīvā, lai palīdzētu sasniegt katru no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt Eiropas sociālās ekonomikas juridisko satvaru, kas nodrošinātu piemērotu tiesisko regulējumu ar kopīgu definīciju un noteiktiem organizatoriskiem un darbības kritērijiem attiecībā uz sociālās ekonomikas uzņēmumu organizāciju un integrāciju; tas būtu ļoti nozīmīgs atbalsts šīs nozares attīstībai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka būtu lietderīgi sociālās ekonomikas dalībniekus orientēt uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka ar Prasmju pilnveides paktu Komisijai būtu jāatbalsta sociālās ekonomikas jomā nodarbināto spēju veidošana un mūžizglītības pieejamība tādās jomās kā digitalizācija, līdzdalīga līderība, noturība un zaļā pārkārtošanās, lai palīdzētu viņiem ienākt vai palikt sociālās ekonomikas uzņēmumu darba tirgū. Lai šo mērķi sasniegtu, Komiteja iesaka sadarboties ar sociālās ekonomikas industriālo ekosistēmu, kurā ir iesaistītas arī publiskās pārvaldes iestādes, profesionālās izglītības centri un universitātes. Turklāt Pilsētas mēru pakts klimata un enerģētikas jomā varēs veicināt apmācības kursus par vides aizsardzību un aprites ekonomikas atbalstīšanu. Tāpēc Komiteja norāda uz priekšlikumiem RK atzinumā “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai”, kurā iekļauti ierosinājumi par šo tematu, raugoties no vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīvas, kas ir ļoti svarīgi arī sociālās ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina analizēt sociālās ekonomikas potenciālu profesionālās izglītības un aktīvas nodarbinātības politikas jomā, kā arī prasmju un kompetenču attīstības jomā; vienlaikus īpaša uzmanība ir jāvelta grupām ar lielākām grūtībām iekļauties darba tirgū, piemēram, jauniešiem, ilgstošiem bezdarbniekiem, personām ar invaliditāti vai cilvēkiem, kuri dzīvo tālākos reģionos, kur digitālo resursu pieejamība ir ierobežota; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Eiropas Komisiju veikt izpēti par uzņēmumu nodošanu darbiniekiem saskaņā ar sociālās ekonomikas modeļiem. Šis pētījums būtu jāpapildina ar ES platformu labas prakses piemēru apmaiņai starp dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un sociālās ekonomikas tīkliem, un tajā būtu jāizvērtē arī sociālās ekonomikas potenciāls rūpnieciskajā uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver sociālās ekonomikas klasteru (clusters) potenciālu saistībā ar iespējamo integrāciju Eiropas vērtību ķēdēs un ar alianses veidošanu ar citiem uzņēmējdarbības dalībniekiem, publiskās pārvaldes iestādēm, profesionālās apmācības centriem, profesionālās izglītības mācību iestādēm, universitātēm un pētniecības centriem, lai varētu sasniegt stratēģiskos mērķus un apvienot resursus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzīmē, ka sociālo ekonomiku varētu iekļaut Eiropas uzņēmējdarbības klasteru sadarbības platformā (4), lai veicinātu alianšu veidošanu un šo uzņēmumu un struktūru iesaisti stratēģiskajās vērtības radīšanas ķēdēs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka sociālo ekonomiku ir svarīgi iekļaut pārdomātas specializācijas stratēģijās, jo tā ir nozīmīga ekonomikas un sociālās attīstības svira; atgādina arī, ka sociālā ekonomika var sekmīgi virzīt uz priekšu sociālo inovāciju, un norāda, ka “sociālās ekonomikas iniciatīvas, kas ir balstītas uz sadarbību un vietējo kopienu iedzīvotāju pilsonisko līdzdalību, sekmē sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, kā arī lielāku uzticēšanos visā Eiropas Savienībā” (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | paši uzsver, ka ir svarīgi sociālās ekonomikas jomā veicināt reģionu savstarpējo sadarbību, kas ir nozīmīgs instruments gan transnacionālu uzņēmējdarbības klasteru veidošanai un pārrobežu sinerģijas nodrošināšanai, kā arī tālāko reģionu īpašai sadarbībai ar trešām valstīm attiecīgajos sadarbības forumos, gan arī centieniem atbalstīt sociālās ekonomikas uzņēmumu un struktūru internacionalizāciju vienotajā tirgū. Šajā saistībā Komiteja norāda, ka noderīgs reģionu sadarbības veicināšanas instruments ir Eiropas pārdomātas specializācijas platformā izveidotā sociālās ekonomikas tematiskā platforma, kurā apvienojušies septiņi Eiropas reģioni, kuru pieredze un pārbaudītās un izmēģinātās procedūras būtu jāņem vērā nākamajā Eiropas sociālās ekonomikas rīcības plānā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju palielināt to iniciatīvu vērienīgumu un saskaņotību, ar kurām tiek atbalstīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma sociālās ekonomikas veicināšanā; atzīmē, ka daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības jau ir pieņēmušas vērienīgas stratēģijas un rīcības plānus sociālās ekonomikas veicināšanai; Komisijai būtu tie jāapzina un jāņem vērā turpmākā Eiropas sociālās ekonomikas rīcības plāna izstrādē. Komisijai būtu arī jāatbalsta dalīšanās paraugpraksē un esošajās iniciatīvās starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām (piemēram, izmantojot vietējo un reģionālo pašvaldību tīklu sociālās ekonomikas veicināšanai); |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Eiropas Komisiju sagatavot pētījumu par reģionālajiem un vietējiem publiskajiem sociālās ekonomikas veicināšanas politikas pasākumiem Eiropas Savienībā, iekļaujot pētījumā arī konkrētus piemērus no citiem pasaules reģioniem un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzīst, ka iniciatīvai “Eiropas sociālās ekonomikas reģioni” un projektam “Sociālās ekonomikas misijas” ir būtiska ietekme uz to, lai izveidotu plašu kopienu, kuras sastāvā ir vietējās un reģionālās pašvaldības, kas apņēmušās attīstīt sociālo ekonomiku, un aicina Komisiju Sociālās ekonomikas rīcības plāna ietvaros stiprināt šo programmu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm un sociālās ekonomikas tīkliem veicināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu ekspertu grupā “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi”. Šajā saistībā Komiteja aicina ekspertu grupā “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi” izveidot darba grupu reģionālās un vietējās sociālās ekonomikas politikas jautājumos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina analīzē, pētījumos, ierosinātajos pasākumos, kā arī uzraudzības un atbalsta instrumentos un mehānismos, kas saistīti ar sociālo ekonomiku un kas apkopo statistikas datus par sociālās ekonomikas darba ņēmējiem un dažādo sociālās ekonomikas uzņēmumu uzbūvi, ņemt vērā dzimumu perspektīvu, lai sniegtu pa dzimumiem sadalītus datus un iekļautu dzimumu līdztiesības rādītājus; |
| --- | --- |

21.

Palielināt sociālās ekonomikas pamanāmību

| 22. | aicina Komisiju izveidot vienotu tiešsaistes platformu, kura atbalstītu uzņēmumus, struktūras un uzņēmējdarbību, izmantojot dažādus sociālās ekonomikas modeļus, un kurā būtu apkopoti visi ES pētījumi un ziņojumi par sociālo ekonomiku, kā arī minētas iespējas, ko ES piedāvā šiem uzņēmumiem un struktūrām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | iesaka šo tiešsaistes platformu izveidot un vadīt sadarbībā ar Eiropas sociālās ekonomikas tīkliem un ekspertu grupu “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ierosina Komisijai sociālās ekonomikas rīcības plānā paredzēt plašu komunikācijas kampaņu, kuras sagatavošanā un īstenošanā būtu iesaistīta Reģionu komiteja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un sociālās ekonomikas tīkli. Šāda kampaņa ir svarīga, lai veicinātu kolektīvo uzņēmējdarbību un zināšanas par ES instrumentiem sociālās ekonomikas atbalstam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju izstrādāt publisko sociālās ekonomikas politikas pasākumu rokasgrāmatu, kurā būtu apkopota sociālās ekonomikas juridisko formu daudzveidība Eiropā un kura kalpotu kā atbalsts vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka sociālās ekonomikas daudzveidība un tās spēja piedāvāt novatoriskus risinājumus galvenajām ekonomikas, sociālajām, izglītības un vides problēmām ir tās panākumu atslēga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju demokrātiskā un pārredzamā procesā, kurā iesaistīta Reģionu komiteja, EESK un ekspertu grupa “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi”, katru gadu izvēlēties Eiropas sociālās ekonomikas galvaspilsētu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | iesaka uzlabot sociālās ekonomikas integrāciju un pamanāmību Eiropas Biznesa atbalsta tīklā; Komiteja arī iesaka piešķirt lielāku nozīmi sociālajai ekonomikai izcilības zīmes “Eiropas reģions, kas veicina uzņēmējdarbību” piešķiršanas kritērijos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka ir svarīgi atbalstīt, finansēt un stiprināt Eiropas sociālās ekonomikas tīklus un sociālajā ekonomikā iesaistīto pilsētu un reģionu tīklus, jo tie ir nozīmīgi sabiedrotie rīcības plāna īstenošanā un informācijas par tā radītajām iespējām izplatīšanā; |
| --- | --- |

29.

Uzlabot finansējuma pieejamību sociālās ekonomikas uzņēmumiem un struktūrām

| 30. | norāda, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem un struktūrām ir papildu grūtības piekļuvē finansējumam daļēji tāpēc, ka nav pietiekami pamanāmi un izprasti to uzņēmējdarbības modeļi, kuros kolektīvās vai vispārējās intereses ir svarīgākas nekā maksimālas peļņas gūšana; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka sociālās ekonomikas projektu finansēšanā svarīga nozīme ir kohēzijas fondiem, it īpaši ERAF un ESF; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina stiprināt visu sociālās ekonomikas saimju kolektīvo uzņēmējdarbību, izveidojot finanšu atbalsta līnijas sociālās ekonomikas uzņēmumu izveidei un palīdzot tiem risināt turpmākās uzņēmējdarbības problēmas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka novatorisko sociālās ekonomikas projektu finansēšanā ļoti svarīga nozīme būs programmai InvestEU un tās četriem rīcības virzieniem, īpašu uzmanību pievēršot virzieniem “MVU” un “Sociālie ieguldījumi un prasmes”, kas ietver mikrofinansēšanu un sociālās ekonomikas uzņēmumu finansēšanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | iesaka Komisijai Padomdevējā komitejā iesaistīt Reģionu komitejas locekli un Investīciju komitejā – sociālās ekonomikas uzņēmumu un struktūru finansēšanas ekspertus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt skaidru, pārredzamu un efektīvu sociālo un vides ieguldījumu taksonomiju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda uz sociālās ekonomikas finanšu dalībnieku (ētikas un kooperatīvo banku, krājaizdevu sabiedrību, mikrofinansēšanas iestāžu, sociālo finanšu iestāžu, savstarpējās apdrošināšanas un kooperatīvās apdrošināšanas sabiedrību utt.) nozīmi ilgtspējīgas finansēšanas jomā, to svarīgo klātbūtni lauku apvidos un mazāk attīstītos reģionos un darbu, kas saistīts ar neaizsargāto grupu finansiālu iekļaušanu un ieguldījumiem reālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina saistībā ar sociālās ekonomikas uzņēmumu un struktūru piekļuvi finansējumam ņemt vērā dzimumu perspektīvu, jo sievietēm salīdzinājumā ar vīriešiem ir grūtāk piekļūt kredītiem un finanšu resursiem. Šī realitāte ir jāapzinās jau pašā sākumā, kad tiek izstrādāti instrumenti, kuru mērķis ir uzlabot piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

37.

Veicināt izglītību, kas dod iespēju apgūt uzņēmējdarbību sociālajā ekonomikā

| 38. | atgādina, ka saskaņā ar Padomes 2015. gada secinājumiem “Veicināt sociālo ekonomiku – vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā” ir svarīgi visos izglītības līmeņos, sākot ar pamatizglītību un beidzot ar augstāko izglītību (akadēmisko izglītību un arodizglītību), veicināt izglītību un apmācību par uzņēmējdarbību, izmantojot dažādus sociālās ekonomikas modeļus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka tādi projekti kā “Sociālās ekonomikas uzņēmējdarbības skola” (Social Economy Business School), ko septiņi Eiropas reģioni veicina viedās specializācijas platformā, sniedz novatoriskus risinājumus, kuri palīdz pārvarēt ar sociālās ekonomikas uzņēmumiem saistītas apmācības piedāvājuma nepietiekamību, un kuru mērķis ir apmācīt kompetentus speciālistus, kas spēj atbalstīt un vadīt šo uzņēmumu un struktūru izaugsmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem un struktūrām ir vajadzīgas īpašas prasmes, kas ir piemērojamas arī tradicionālajiem uzņēmumiem, piemēram, iekļaujoša līderība; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju plašāk izmantot programmu Erasmus+, lai veicinātu izglītošanu un apmācību par uzņēmējdarbību un par darbu sociālās ekonomikas uzņēmumos. Šajā saistībā Komiteja ierosina apsvērt iespējas, kā sociālās ekonomikas uzņēmumi un struktūras varētu plašāk izmantot programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, īpaši Eiropas tālākajos reģionos, kur jaunieši saskaras ar lielākiem mobilitātes ierobežojumiem to nošķirtības dēļ no Eiropas kontinenta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina meklēt jaunas iespējas, kā veicināt sociālajā ekonomikā nodarbināto izglītību, apmācību un prasmju pilnveidi, izmantojot Plānu nozaru sadarbībai prasmju jomā un zināšanu apvienības. Turklāt zināšanu un prasmju kopumam, kas iegūts visos izglītības līmeņos un ar neformālās izglītības palīdzību, būtu jāmudina cilvēki pēc iespējas labāk izmantot zināšanas, t. i., pilnveidot vispārīgās prasmes, un veicināt spēju pielāgoties pastāvīgi mainīgajai videi; |
| --- | --- |

42.

Uzlabot piekļuvi tirgiem un sociāli atbildīgam publiskajam iepirkumam

| 43. | atgādina, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi un struktūras salīdzinājumā ar pārējiem MVU saskaras ar papildu šķēršļiem, kas kavē to pārrobežu darbību vienotajā tirgū. Šīs grūtības ir saistītas ar tiesiskā regulējuma daudzveidību un dažkārt ar visaptveroša regulējuma trūkumu attiecībā uz sociālās ekonomikas juridisko formu kopumu, t. i., kooperatīviem, to daudzveidīgajām apakšformām, savstarpējām sabiedrībām, apvienībām, nodibinājumiem, sociālajiem uzņēmumiem utt.; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka sievietēm sociālo uzņēmumu pārvaldībā ir svarīga loma uzņēmējdarbības apmācības sekmīgā īstenošanā sociālās ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda arī, ka trūkst Eiropas instrumentu šo šķēršļu pārvarēšanai. Tāpēc joprojām ir grūti izveidot transnacionālu Eiropas apvienību, kurā darbotos dalībnieki no vairākām valstīm; tas attiecas arī uz savstarpējām sabiedrībām un nodibinājumiem, jo nav ES tiesiskā regulējuma; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju veicināt sociāli atbildīgu publisko iepirkumu Eiropas publiskās pārvaldes iestādēs kā galveno instrumentu, ar kuru palielināt publiskā iepirkuma pārredzamību, apkarot korupciju, veicināt konkurenci un dažāda lieluma uzņēmumu dalību publiskajā iepirkumā un veicināt sociāli atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, kas raksturīga sociālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina plašāk izvērst projektu “Iepirkums ar sociālo ietekmi” (Buying for Social Impact), kurā tika analizēta iepirkuma direktīvas transponēšana piecpadsmit dalībvalstīs un organizēti valsts/teritoriālie pasākumi, lai popularizētu atbildīga publiskā iepirkuma iespējas citās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina visas vietējās un reģionālās publiskās pārvaldes iestādes izstrādāt pārredzamas un sociāli atbildīgas publiskā iepirkuma stratēģijas, cita starpā nosakot, ka publiskie līgumi ir atkarīgi no atbilstības taisnīga atalgojuma un citiem noteikumiem, kas paredzēti tiesību aktos un/vai koplīgumos, un to attiecinot arī uz apakšuzņēmēju ķēdēm; |
| --- | --- |

48.

Rīcības plāns, kurā ietverti turpmāki pasākumi un instrumenti un kurš veicina strukturētu dialogu ar sociālās ekonomikas dalībniekiem un citām iestādēm

| 49. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Sociālās ekonomikas rīcības plāna īstenošanas termiņš būtu vismaz pieci gadi, tostarp būtu paredzēta ex ante novērtēšana, un ka tajā būtu paredzēti ikgadējas un ex post novērtēšanas mehānismi, kā arī plāna atjaunināšana pēc tā īstenošanas termiņa beigām; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju stiprināt sociālās ekonomikas politikas uzraudzības un atbalsta mehānismus, piemēram, Komisijas ekspertu grupu “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi”, Komisijas darba grupu “Sociālā ekonomika” un pastāvīgu strukturētu dialogu ar Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par sociālās ekonomikas jautājumiem, jo ir jānodrošina līdzsvarota dzimumu pārstāvība; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju apsvērt iespēju iekļaut sociālās ekonomikas jomas darba devējus starpnozaru sociālajā dialogā, kā arī veikt pasākumus Eiropas sociālās ekonomikas darba devēju organizācijas spēju veidošanai un nostiprināšanai. |
| --- | --- |

51.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Eiropas Komisijas ekspertu grupa “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi”.

1

(2)  Eiropas Sociālās ekonomikas pilsētu un reģionu tīkls.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

3

(4)  https://clustercollaboration.eu/social-economy

4

(5)  COR-2016-06945.

5

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 145. plenārsesija, 30.6.2021.–1.7.2021.

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/67 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/67

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Digitālo pakalpojumu tiesību akts un Digitālo tirgu tiesību akts”

(2021/C 440/13)

| Ziņotāja: | Rodi KRATSA (EL/PPE), Jonijas salu reģiona gubernatore |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK
  COM(2020) 825 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts)
  COM(2020) 842 final |

Ziņotāja:

Rodi KRATSA (EL/PPE), Jonijas salu reģiona gubernatore

Atsauces dokumenti:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK

COM(2020) 825 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts)

COM(2020) 842 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

5. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šai regulai vajadzētu attiekties uz noteiktu informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/153526, tas ir, jebkādiem attālinātiem pakalpojumiem, ko parasti sniedz par atlīdzību, izmantojot elektroniskus līdzekļus, un pēc saņēmēja individuāla pieprasījuma. Šai regulai vajadzētu konkrēti attiekties uz starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un jo īpaši uz tādiem starpniecības pakalpojumiem, kurus veido pakalpojumi, kas pazīstami kā tālākpārsūtīšana, pieglabāšana un mitināšana, ņemot vērā, ka šādu pakalpojumu izmantošanas straujā izaugsme galvenokārt dažādu veidu leģitīmos un sociāli lietderīgos nolūkos ir palielinājusi to nozīmi arī nelikumīgas un citādi kaitīgas informācijas un darbību starpniecībā un izplatīšanā. | Šai regulai vajadzētu attiekties uz noteiktu informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/153526, tas ir, jebkādiem attālinātiem pakalpojumiem, ko parasti sniedz par atlīdzību, izmantojot elektroniskus līdzekļus, un pēc saņēmēja individuāla pieprasījuma. Šai regulai vajadzētu konkrēti attiekties uz starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un jo īpaši uz tādiem starpniecības pakalpojumiem, kurus veido pakalpojumi, kas pazīstami kā tālākpārsūtīšana, pieglabāšana un mitināšana
  , kā arī meklētājprogrammām
  , ņemot vērā, ka šādu pakalpojumu izmantošanas straujā izaugsme galvenokārt dažādu veidu leģitīmos un sociāli lietderīgos nolūkos ir palielinājusi to nozīmi arī nelikumīgas un citādi kaitīgas informācijas un darbību starpniecībā un izplatīšanā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šai regulai vajadzētu attiekties uz noteiktu informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/153526, tas ir, jebkādiem attālinātiem pakalpojumiem, ko parasti sniedz par atlīdzību, izmantojot elektroniskus līdzekļus, un pēc saņēmēja individuāla pieprasījuma. Šai regulai vajadzētu konkrēti attiekties uz starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un jo īpaši uz tādiem starpniecības pakalpojumiem, kurus veido pakalpojumi, kas pazīstami kā tālākpārsūtīšana, pieglabāšana un mitināšana, ņemot vērā, ka šādu pakalpojumu izmantošanas straujā izaugsme galvenokārt dažādu veidu leģitīmos un sociāli lietderīgos nolūkos ir palielinājusi to nozīmi arī nelikumīgas un citādi kaitīgas informācijas un darbību starpniecībā un izplatīšanā.

Šai regulai vajadzētu attiekties uz noteiktu informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/153526, tas ir, jebkādiem attālinātiem pakalpojumiem, ko parasti sniedz par atlīdzību, izmantojot elektroniskus līdzekļus, un pēc saņēmēja individuāla pieprasījuma. Šai regulai vajadzētu konkrēti attiekties uz starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un jo īpaši uz tādiem starpniecības pakalpojumiem, kurus veido pakalpojumi, kas pazīstami kā tālākpārsūtīšana, pieglabāšana un mitināšana
  , kā arī meklētājprogrammām
  , ņemot vērā, ka šādu pakalpojumu izmantošanas straujā izaugsme galvenokārt dažādu veidu leģitīmos un sociāli lietderīgos nolūkos ir palielinājusi to nozīmi arī nelikumīgas un citādi kaitīgas informācijas un darbību starpniecībā un izplatīšanā.

2. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

8. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Būtu jāuzskata, ka šāda būtiska saistība ar Savienību pastāv, ja pakalpojumu sniedzējam ir darījumdarbības vieta Savienībā vai, ja tādas nav, pamatojoties uz ievērojamu lietotāju skaitu vienā vai vairākās dalībvalstīs vai darbību vēršanu uz vienu vai vairākām dalībvalstīm. Darbību vēršana uz vienu vai vairākām dalībvalstīm var noteikt, pamatojoties uz visiem attiecīgajiem apstākļiem, tostarp tādiem faktoriem kā attiecīgajā dalībvalstī
  vispārēji
  izmantotās valodas vai valūtas lietošana, iespēja pasūtīt produktus vai pakalpojumus vai valsts augstākā līmeņa domēna izmantošana. Darbību vēršanu uz noteiktu dalībvalsti var izsecināt arī no lietotnes pieejamības attiecīgās valsts lietotņu veikalā, vietēja mēroga reklāmas vai reklāmas attiecīgās dalībvalsts
  valodā
  , kā arī no tā, kā tiek pārvaldītas attiecības ar klientiem, nodrošinot apkalpošanu attiecīgajā dalībvalstī vispārēji
  izmantotā valodā
  . Būtiskas saistības pastāvēšana būtu jāpieņem arī tad, ja pakalpojumu sniedzējs vērš savas darbības uz vienu vai vairākām dalībvalstīm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 1215/2012 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Taču tikai tāpēc, ka tīmekļa vietne ir tehniski pieejama Savienībā, nevar uzskatīt, ka pastāv būtiska saistība ar Savienību. | Būtu jāuzskata, ka šāda būtiska saistība ar Savienību pastāv, ja pakalpojumu sniedzējam ir darījumdarbības vieta Savienībā vai, ja tādas nav, pamatojoties uz ievērojamu lietotāju skaitu vienā vai vairākās dalībvalstīs vai darbību vēršanu uz vienu vai vairākām dalībvalstīm. Darbību vēršana uz vienu vai vairākām dalībvalstīm var noteikt, pamatojoties uz visiem attiecīgajiem apstākļiem, tostarp tādiem faktoriem kā attiecīgajā dalībvalstī izmantotās valodas vai
  oficiālās
  valūtas lietošana, iespēja pasūtīt produktus vai pakalpojumus vai valsts augstākā līmeņa domēna izmantošana. Darbību vēršanu uz noteiktu dalībvalsti var izsecināt arī no lietotnes pieejamības attiecīgās valsts lietotņu veikalā, vietēja mēroga reklāmas vai reklāmas
  jebkurā no oficiālajām valodām vai
  attiecīgās dalībvalsts
  teritorijā vispārēji lietotām valodām
  , kā arī no tā, kā tiek pārvaldītas attiecības ar klientiem, nodrošinot apkalpošanu
  jebkurā no oficiālajām valodām vai
  attiecīgajā dalībvalstī vispārēji
  lietotām valodām
  . Būtiskas saistības pastāvēšana būtu jāpieņem arī tad, ja pakalpojumu sniedzējs vērš savas darbības uz vienu vai vairākām dalībvalstīm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 1215/2012 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Taču tikai tāpēc, ka tīmekļa vietne ir tehniski pieejama Savienībā, nevar uzskatīt, ka pastāv būtiska saistība ar Savienību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Būtu jāuzskata, ka šāda būtiska saistība ar Savienību pastāv, ja pakalpojumu sniedzējam ir darījumdarbības vieta Savienībā vai, ja tādas nav, pamatojoties uz ievērojamu lietotāju skaitu vienā vai vairākās dalībvalstīs vai darbību vēršanu uz vienu vai vairākām dalībvalstīm. Darbību vēršana uz vienu vai vairākām dalībvalstīm var noteikt, pamatojoties uz visiem attiecīgajiem apstākļiem, tostarp tādiem faktoriem kā attiecīgajā dalībvalstī
  vispārēji
  izmantotās valodas vai valūtas lietošana, iespēja pasūtīt produktus vai pakalpojumus vai valsts augstākā līmeņa domēna izmantošana. Darbību vēršanu uz noteiktu dalībvalsti var izsecināt arī no lietotnes pieejamības attiecīgās valsts lietotņu veikalā, vietēja mēroga reklāmas vai reklāmas attiecīgās dalībvalsts
  valodā
  , kā arī no tā, kā tiek pārvaldītas attiecības ar klientiem, nodrošinot apkalpošanu attiecīgajā dalībvalstī vispārēji
  izmantotā valodā
  . Būtiskas saistības pastāvēšana būtu jāpieņem arī tad, ja pakalpojumu sniedzējs vērš savas darbības uz vienu vai vairākām dalībvalstīm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 1215/2012 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Taču tikai tāpēc, ka tīmekļa vietne ir tehniski pieejama Savienībā, nevar uzskatīt, ka pastāv būtiska saistība ar Savienību.

Būtu jāuzskata, ka šāda būtiska saistība ar Savienību pastāv, ja pakalpojumu sniedzējam ir darījumdarbības vieta Savienībā vai, ja tādas nav, pamatojoties uz ievērojamu lietotāju skaitu vienā vai vairākās dalībvalstīs vai darbību vēršanu uz vienu vai vairākām dalībvalstīm. Darbību vēršana uz vienu vai vairākām dalībvalstīm var noteikt, pamatojoties uz visiem attiecīgajiem apstākļiem, tostarp tādiem faktoriem kā attiecīgajā dalībvalstī izmantotās valodas vai
  oficiālās
  valūtas lietošana, iespēja pasūtīt produktus vai pakalpojumus vai valsts augstākā līmeņa domēna izmantošana. Darbību vēršanu uz noteiktu dalībvalsti var izsecināt arī no lietotnes pieejamības attiecīgās valsts lietotņu veikalā, vietēja mēroga reklāmas vai reklāmas
  jebkurā no oficiālajām valodām vai
  attiecīgās dalībvalsts
  teritorijā vispārēji lietotām valodām
  , kā arī no tā, kā tiek pārvaldītas attiecības ar klientiem, nodrošinot apkalpošanu
  jebkurā no oficiālajām valodām vai
  attiecīgajā dalībvalstī vispārēji
  lietotām valodām
  . Būtiskas saistības pastāvēšana būtu jāpieņem arī tad, ja pakalpojumu sniedzējs vērš savas darbības uz vienu vai vairākām dalībvalstīm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 1215/2012 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Taču tikai tāpēc, ka tīmekļa vietne ir tehniski pieejama Savienībā, nevar uzskatīt, ka pastāv būtiska saistība ar Savienību.

Pamatojums

Ir nepieciešami uzlabojumi, lai mazinātu regulas teksta neskaidrību un palielinātu objektivitāti atsaucēs uz valūtu un valodu oficiālo raksturu; turklāt attiecībā uz valodām ir jāņem vērā gan oficiālās valodas, gan tās, ko parasti lieto attiecīgās dalībvalsts teritorijā.

3. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

12. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai sasniegtu mērķi nodrošināt drošu, paredzamu un uzticamu tiešsaistes vidi, termins “nelikumīgs saturs” šajā regulā būtu jādefinē plaši, ietverot arī informāciju par nelikumīgu saturu, produktiem, pakalpojumiem un darbībām. Šis termins būtu jāuztver kā atsauce uz informāciju (neatkarīgi no tās veida), kura saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem ir vai nu nelikumīga pati par sevi, piemēram, nelikumīgi naidīgi izteikumi vai teroristisks saturs un nelikumīgs diskriminējošs saturs, vai kura ir saistīta ar nelikumīgām darbībām, piemēram, seksuālu vardarbību pret bērnu atspoguļojošu attēlu kopīgošana, nelikumīga privātu attēlu kopīgošana bez saskaņošanas, kibervajāšana, neatbilstošu vai viltotu produktu tirgošana, ar autortiesībām aizsargātu materiālu nesankcionēta lietošana vai ar patērētāju aizsardzības tiesību pārkāpumiem saistītas darbības. Šajā kontekstā nav nozīmes tam, vai informācijas vai darbību nelikumība izriet no Savienības tiesību aktiem vai valstu tiesību aktiem, kuri ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kāda ir attiecīgo tiesību aktu būtība vai priekšmets. | Lai sasniegtu mērķi nodrošināt drošu, paredzamu un uzticamu tiešsaistes vidi, termins “nelikumīgs saturs” šajā regulā būtu jādefinē plaši, ietverot arī informāciju par nelikumīgu saturu, produktiem, pakalpojumiem un darbībām. Šis termins būtu jāuztver kā atsauce uz informāciju (neatkarīgi no tās veida), kura saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem ir vai nu nelikumīga pati par sevi, piemēram, nelikumīgi naidīgi izteikumi vai teroristisks saturs un nelikumīgs diskriminējošs saturs, vai kura ir saistīta ar nelikumīgām darbībām, piemēram,
  tādu nelikumīgu pakalpojumu sniegšana kā mitināšanas pakalpojumi īstermiņa īres platformās, kas neatbilst Savienības, valstu tiesību aktiem, tostarp reģionālajiem un vietējiem tiesību aktiem,
  seksuālu vardarbību pret bērnu atspoguļojošu attēlu kopīgošana, nelikumīga privātu attēlu kopīgošana bez saskaņošanas, kibervajāšana, neatbilstošu vai viltotu produktu tirgošana,
  tādu produktu tirgošana vai tādu pakalpojumu sniegšana, kas neatbilst patērētāju tiesību aizsardzības aktiem,
  ar autortiesībām aizsargātu materiālu nesankcionēta lietošana vai ar patērētāju aizsardzības tiesību pārkāpumiem saistītas darbības
  vai tādu pakalpojumu sniegšana, kas var nopietni kaitēt nepilngadīgu personu fiziskajai, psihiskajai un morālajai attīstībai, ieskaitot audiovizuālo mediju tiesību aktu pārkāpumus
  . Šajā kontekstā nav nozīmes tam, vai informācijas vai darbību nelikumība izriet no Savienības tiesību aktiem vai valstu tiesību aktiem, kuri ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kāda ir attiecīgo tiesību aktu būtība vai priekšmets. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai sasniegtu mērķi nodrošināt drošu, paredzamu un uzticamu tiešsaistes vidi, termins “nelikumīgs saturs” šajā regulā būtu jādefinē plaši, ietverot arī informāciju par nelikumīgu saturu, produktiem, pakalpojumiem un darbībām. Šis termins būtu jāuztver kā atsauce uz informāciju (neatkarīgi no tās veida), kura saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem ir vai nu nelikumīga pati par sevi, piemēram, nelikumīgi naidīgi izteikumi vai teroristisks saturs un nelikumīgs diskriminējošs saturs, vai kura ir saistīta ar nelikumīgām darbībām, piemēram, seksuālu vardarbību pret bērnu atspoguļojošu attēlu kopīgošana, nelikumīga privātu attēlu kopīgošana bez saskaņošanas, kibervajāšana, neatbilstošu vai viltotu produktu tirgošana, ar autortiesībām aizsargātu materiālu nesankcionēta lietošana vai ar patērētāju aizsardzības tiesību pārkāpumiem saistītas darbības. Šajā kontekstā nav nozīmes tam, vai informācijas vai darbību nelikumība izriet no Savienības tiesību aktiem vai valstu tiesību aktiem, kuri ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kāda ir attiecīgo tiesību aktu būtība vai priekšmets.

Lai sasniegtu mērķi nodrošināt drošu, paredzamu un uzticamu tiešsaistes vidi, termins “nelikumīgs saturs” šajā regulā būtu jādefinē plaši, ietverot arī informāciju par nelikumīgu saturu, produktiem, pakalpojumiem un darbībām. Šis termins būtu jāuztver kā atsauce uz informāciju (neatkarīgi no tās veida), kura saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem ir vai nu nelikumīga pati par sevi, piemēram, nelikumīgi naidīgi izteikumi vai teroristisks saturs un nelikumīgs diskriminējošs saturs, vai kura ir saistīta ar nelikumīgām darbībām, piemēram,
  tādu nelikumīgu pakalpojumu sniegšana kā mitināšanas pakalpojumi īstermiņa īres platformās, kas neatbilst Savienības, valstu tiesību aktiem, tostarp reģionālajiem un vietējiem tiesību aktiem,
  seksuālu vardarbību pret bērnu atspoguļojošu attēlu kopīgošana, nelikumīga privātu attēlu kopīgošana bez saskaņošanas, kibervajāšana, neatbilstošu vai viltotu produktu tirgošana,
  tādu produktu tirgošana vai tādu pakalpojumu sniegšana, kas neatbilst patērētāju tiesību aizsardzības aktiem,
  ar autortiesībām aizsargātu materiālu nesankcionēta lietošana vai ar patērētāju aizsardzības tiesību pārkāpumiem saistītas darbības
  vai tādu pakalpojumu sniegšana, kas var nopietni kaitēt nepilngadīgu personu fiziskajai, psihiskajai un morālajai attīstībai, ieskaitot audiovizuālo mediju tiesību aktu pārkāpumus
  . Šajā kontekstā nav nozīmes tam, vai informācijas vai darbību nelikumība izriet no Savienības tiesību aktiem vai valstu tiesību aktiem, kuri ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kāda ir attiecīgo tiesību aktu būtība vai priekšmets.

Pamatojums

Pret nelikumīgiem pakalpojumiem, kas neatbilst Savienības vai valsts/reģionālajiem/vietējiem tiesību aktiem, ir jāvēršas konkrētāk.

4. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

Jauns apsvērums aiz 12. apsvēruma

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Ātrā virzība uz tehnoloģiskiem risinājumiem, kuru pamatā ir digitālā infrastruktūra, Covid-19 pandēmijas laikā ir vēl vairāk saasinājusi informācijas asimetrijas plaisu starp vārtziņiem un komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Turklāt, gatavojoties turpmākām krīzēm, būtu jāņem vērā pieredze, ko devusi šāda atkarība no digitālās infrastruktūras un tehnoloģiskiem risinājumiem. Eiropā būtu jāapzinās digitālās noturības problemātika, jāstiprina šāda noturība un saskaņoti jārūpējas par tās īstenošanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ātrā virzība uz tehnoloģiskiem risinājumiem, kuru pamatā ir digitālā infrastruktūra, Covid-19 pandēmijas laikā ir vēl vairāk saasinājusi informācijas asimetrijas plaisu starp vārtziņiem un komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Turklāt, gatavojoties turpmākām krīzēm, būtu jāņem vērā pieredze, ko devusi šāda atkarība no digitālās infrastruktūras un tehnoloģiskiem risinājumiem. Eiropā būtu jāapzinās digitālās noturības problemātika, jāstiprina šāda noturība un saskaņoti jārūpējas par tās īstenošanu.

Pamatojums

Digitālā noturība būtu skaidrāk jāatzīst par pamatvērtību, un šo jomu vietējās un reģionālās pašvaldības varētu ietekmēt. Grozījuma pamatā ir atsauce uz pašreizējo Covid-19 pandēmiju, un ir ietverts precizējums attiecībā uz sagatavotību.

5. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

13. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ņemot vērā attiecīgo pakalpojumu specifisko raksturu un atbilstīgo nepieciešamību piemērot to sniedzējiem noteiktus īpašus pienākumus, plašākā šajā regulā definētajā mitināšanas pakalpojumu kategorijā jānošķir tiešsaistes platformu apakškategorija. Tādas tiešsaistes platformas kā sociālie tīkli vai tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē kā mitināšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri ne tikai uzglabā informāciju, ko pakalpojuma saņēmēji sniedz pēc viņu pieprasījuma, bet arī izplata šo informāciju sabiedrībai pēc viņu pieprasījuma. Taču, lai izvairītos no pārāk plašu pienākumu noteikšanas, mitināšanas pakalpojumu sniedzējus nevajadzētu uzskatīt par tiešsaistes platformām, ja informācijas izplatīšana sabiedrībai veido tikai nenozīmīgu cita pakalpojuma papildelementu, kurš objektīvu tehnisku iemeslu dēļ nav izmantojams bez galvenā pakalpojuma, un tā integrācija nav līdzeklis tiešsaistes platformām piemērojamo šīs regulas noteikumu apiešanai. Piemēram, šādu elementu varētu veidot tiešsaistes laikraksta komentāru sadaļa, ja ir skaidrs, ka tā ir papildinājums galvenajam pakalpojumam, kas ir ziņu publicēšana, pamatojoties uz izdevēja redakcionālo atbildību. | Ņemot vērā attiecīgo pakalpojumu specifisko raksturu un atbilstīgo nepieciešamību piemērot to sniedzējiem noteiktus īpašus pienākumus, plašākā šajā regulā definētajā mitināšanas pakalpojumu kategorijā jānošķir tiešsaistes platformu apakškategorija. Tādas tiešsaistes platformas kā sociālie tīkli
  , satura kopīgošanas platformas
  vai tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē kā mitināšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri ne tikai uzglabā informāciju, ko pakalpojuma saņēmēji sniedz pēc viņu pieprasījuma, bet arī izplata šo informāciju sabiedrībai pēc viņu pieprasījuma. Taču, lai izvairītos no pārāk plašu pienākumu noteikšanas, mitināšanas pakalpojumu sniedzējus nevajadzētu uzskatīt par tiešsaistes platformām, ja informācijas izplatīšana sabiedrībai veido tikai nenozīmīgu cita pakalpojuma papildelementu, kurš objektīvu tehnisku iemeslu dēļ nav izmantojams bez galvenā pakalpojuma, un tā integrācija nav līdzeklis tiešsaistes platformām piemērojamo šīs regulas noteikumu apiešanai. Piemēram, šādu elementu varētu veidot tiešsaistes laikraksta komentāru sadaļa, ja ir skaidrs, ka tā ir papildinājums galvenajam pakalpojumam, kas ir ziņu publicēšana, pamatojoties uz izdevēja redakcionālo atbildību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ņemot vērā attiecīgo pakalpojumu specifisko raksturu un atbilstīgo nepieciešamību piemērot to sniedzējiem noteiktus īpašus pienākumus, plašākā šajā regulā definētajā mitināšanas pakalpojumu kategorijā jānošķir tiešsaistes platformu apakškategorija. Tādas tiešsaistes platformas kā sociālie tīkli vai tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē kā mitināšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri ne tikai uzglabā informāciju, ko pakalpojuma saņēmēji sniedz pēc viņu pieprasījuma, bet arī izplata šo informāciju sabiedrībai pēc viņu pieprasījuma. Taču, lai izvairītos no pārāk plašu pienākumu noteikšanas, mitināšanas pakalpojumu sniedzējus nevajadzētu uzskatīt par tiešsaistes platformām, ja informācijas izplatīšana sabiedrībai veido tikai nenozīmīgu cita pakalpojuma papildelementu, kurš objektīvu tehnisku iemeslu dēļ nav izmantojams bez galvenā pakalpojuma, un tā integrācija nav līdzeklis tiešsaistes platformām piemērojamo šīs regulas noteikumu apiešanai. Piemēram, šādu elementu varētu veidot tiešsaistes laikraksta komentāru sadaļa, ja ir skaidrs, ka tā ir papildinājums galvenajam pakalpojumam, kas ir ziņu publicēšana, pamatojoties uz izdevēja redakcionālo atbildību.

Ņemot vērā attiecīgo pakalpojumu specifisko raksturu un atbilstīgo nepieciešamību piemērot to sniedzējiem noteiktus īpašus pienākumus, plašākā šajā regulā definētajā mitināšanas pakalpojumu kategorijā jānošķir tiešsaistes platformu apakškategorija. Tādas tiešsaistes platformas kā sociālie tīkli
  , satura kopīgošanas platformas
  vai tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē kā mitināšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri ne tikai uzglabā informāciju, ko pakalpojuma saņēmēji sniedz pēc viņu pieprasījuma, bet arī izplata šo informāciju sabiedrībai pēc viņu pieprasījuma. Taču, lai izvairītos no pārāk plašu pienākumu noteikšanas, mitināšanas pakalpojumu sniedzējus nevajadzētu uzskatīt par tiešsaistes platformām, ja informācijas izplatīšana sabiedrībai veido tikai nenozīmīgu cita pakalpojuma papildelementu, kurš objektīvu tehnisku iemeslu dēļ nav izmantojams bez galvenā pakalpojuma, un tā integrācija nav līdzeklis tiešsaistes platformām piemērojamo šīs regulas noteikumu apiešanai. Piemēram, šādu elementu varētu veidot tiešsaistes laikraksta komentāru sadaļa, ja ir skaidrs, ka tā ir papildinājums galvenajam pakalpojumam, kas ir ziņu publicēšana, pamatojoties uz izdevēja redakcionālo atbildību.

6. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

Jauns apsvērums aiz 13. apsvēruma

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis attiecīgajos pārvaldības līmeņos un vajadzības gadījumā, atkarībā no attiecīgā juridiskās kompetences sadalījuma, var pieprasīt starpniecības pakalpojumu sniedzējiem informāciju, un tiek norādīts, ka Regula (ES) 2016/679 ir saderīga ar tiesu vai administratīvo iestāžu tiesībām pieprasīt informāciju, kā noteikts šīs regulas 9. pantā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis attiecīgajos pārvaldības līmeņos un vajadzības gadījumā, atkarībā no attiecīgā juridiskās kompetences sadalījuma, var pieprasīt starpniecības pakalpojumu sniedzējiem informāciju, un tiek norādīts, ka Regula (ES) 2016/679 ir saderīga ar tiesu vai administratīvo iestāžu tiesībām pieprasīt informāciju, kā noteikts šīs regulas 9. pantā.

7. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

Jauns apsvērums aiz 38. apsvēruma

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Tā kā šīs regulas mērķis ir nodrošināt drošu, prognozējamu un uzticamu tiešsaistes vidi, pamatprincipam jābūt “tas, kas ir nelikumīgs bezsaistē, ir nelikumīgs tiešsaistē”. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tā kā šīs regulas mērķis ir nodrošināt drošu, prognozējamu un uzticamu tiešsaistes vidi, pamatprincipam jābūt “tas, kas ir nelikumīgs bezsaistē, ir nelikumīgs tiešsaistē”.

Pamatojums

“Tas, kas ir nelikumīgs bezsaistē, ir nelikumīgs tiešsaistē” ir svarīgs princips tiešsaistes pakalpojumu regulēšanai un priekšlikumā būtu īpaši jāmin.

8. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

50. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu efektīvu un pienācīgu šāda pienākuma piemērošanu, neradot nesamērīgu slogu, darbības jomā ietvertajām tiešsaistes platformām būtu jāveic saprātīgi pasākumi, lai pārbaudītu attiecīgo tirgotāju sniegtās informācijas uzticamību, jo īpaši izmantojot brīvi pieejamas oficiālas tiešsaistes datubāzes un tiešsaistes saskarnes, piemēram, nacionālos komercreģistrus un PVN informācijas apmaiņas sistēmu45, vai pieprasot attiecīgajiem tirgotājiem sniegt uzticamus pamatojuma dokumentus, piemēram, personu apliecinošu dokumentu kopijas, apstiprinātus bankas konta izrakstus, uzņēmuma apliecību un komercreģistra apliecību. Tās var izmantot arī citus attālināti pieejamos avotus, kuri piedāvā līdzīgu uzticamības pakāpi, lai izpildītu šo pienākumu.

  Taču nevajadzētu izvirzīt prasību darbības jomā ietvertajām tiešsaistes platformām īstenot pārmērīgus vai dārgus tiešsaistes faktu noskaidrošanas pasākumus vai veikt pārbaudes uz vietas. Tāpat nebūtu jāuzskata, ka tās tiešsaistes platformas, kuras ir veikušas šajā regulā noteiktos saprātīgos pasākumus, garantē informācijas uzticamību patērētājam un citām ieinteresētajām personām.
  Šādām tiešsaistes platformām būtu jāizstrādā un jāorganizē sava tiešsaistes saskarne tādā veidā, kas ļauj tirgotājiem ievērot savus Savienības tiesību aktos noteiktos pienākumus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/83/ES46 6. un 8. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK47 7. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK48 3. pantā noteiktos pienākumus. | Lai nodrošinātu efektīvu un pienācīgu šāda pienākuma piemērošanu, neradot nesamērīgu slogu, darbības jomā ietvertajām tiešsaistes platformām būtu jāveic saprātīgi pasākumi, lai pārbaudītu attiecīgo tirgotāju sniegtās informācijas uzticamību, jo īpaši izmantojot brīvi pieejamas oficiālas tiešsaistes datubāzes un tiešsaistes saskarnes, piemēram, nacionālos komercreģistrus un PVN informācijas apmaiņas sistēmu45, vai pieprasot attiecīgajiem tirgotājiem sniegt uzticamus pamatojuma dokumentus, piemēram, personu apliecinošu dokumentu kopijas, apstiprinātus bankas konta izrakstus, uzņēmuma apliecību un komercreģistra apliecību. Tās var izmantot arī citus attālināti pieejamos avotus, kuri piedāvā līdzīgu uzticamības pakāpi, lai izpildītu šo pienākumu. Šādām tiešsaistes platformām būtu jāizstrādā un jāorganizē sava tiešsaistes saskarne tādā veidā, kas ļauj tirgotājiem ievērot savus Savienības tiesību aktos noteiktos pienākumus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/83/ES46 6. un 8. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK47 7. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK48 3. pantā noteiktos pienākumus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu efektīvu un pienācīgu šāda pienākuma piemērošanu, neradot nesamērīgu slogu, darbības jomā ietvertajām tiešsaistes platformām būtu jāveic saprātīgi pasākumi, lai pārbaudītu attiecīgo tirgotāju sniegtās informācijas uzticamību, jo īpaši izmantojot brīvi pieejamas oficiālas tiešsaistes datubāzes un tiešsaistes saskarnes, piemēram, nacionālos komercreģistrus un PVN informācijas apmaiņas sistēmu45, vai pieprasot attiecīgajiem tirgotājiem sniegt uzticamus pamatojuma dokumentus, piemēram, personu apliecinošu dokumentu kopijas, apstiprinātus bankas konta izrakstus, uzņēmuma apliecību un komercreģistra apliecību. Tās var izmantot arī citus attālināti pieejamos avotus, kuri piedāvā līdzīgu uzticamības pakāpi, lai izpildītu šo pienākumu.

  Taču nevajadzētu izvirzīt prasību darbības jomā ietvertajām tiešsaistes platformām īstenot pārmērīgus vai dārgus tiešsaistes faktu noskaidrošanas pasākumus vai veikt pārbaudes uz vietas. Tāpat nebūtu jāuzskata, ka tās tiešsaistes platformas, kuras ir veikušas šajā regulā noteiktos saprātīgos pasākumus, garantē informācijas uzticamību patērētājam un citām ieinteresētajām personām.
  Šādām tiešsaistes platformām būtu jāizstrādā un jāorganizē sava tiešsaistes saskarne tādā veidā, kas ļauj tirgotājiem ievērot savus Savienības tiesību aktos noteiktos pienākumus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/83/ES46 6. un 8. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK47 7. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK48 3. pantā noteiktos pienākumus.

Lai nodrošinātu efektīvu un pienācīgu šāda pienākuma piemērošanu, neradot nesamērīgu slogu, darbības jomā ietvertajām tiešsaistes platformām būtu jāveic saprātīgi pasākumi, lai pārbaudītu attiecīgo tirgotāju sniegtās informācijas uzticamību, jo īpaši izmantojot brīvi pieejamas oficiālas tiešsaistes datubāzes un tiešsaistes saskarnes, piemēram, nacionālos komercreģistrus un PVN informācijas apmaiņas sistēmu45, vai pieprasot attiecīgajiem tirgotājiem sniegt uzticamus pamatojuma dokumentus, piemēram, personu apliecinošu dokumentu kopijas, apstiprinātus bankas konta izrakstus, uzņēmuma apliecību un komercreģistra apliecību. Tās var izmantot arī citus attālināti pieejamos avotus, kuri piedāvā līdzīgu uzticamības pakāpi, lai izpildītu šo pienākumu. Šādām tiešsaistes platformām būtu jāizstrādā un jāorganizē sava tiešsaistes saskarne tādā veidā, kas ļauj tirgotājiem ievērot savus Savienības tiesību aktos noteiktos pienākumus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/83/ES46 6. un 8. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK47 7. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK48 3. pantā noteiktos pienākumus.

Pamatojums

Jēdziens “pārmērīgi vai dārgi tiešsaistes faktu noskaidrošanas pasākumi” ir pārāk neskaidrs, lai to iekļautu juridiski saistošā tekstā. Nevajadzētu arī ierosināt, ka tiešsaistes platformas būtu jāatbrīvo no jebkādiem iespējamiem tirgotāju sniegtās informācijas drošticamības pārbaudīšanas pasākumiem.

9. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

72. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā izklāstīto pienākumu pienācīgas pārraudzības un izpildes uzdevums principā būtu jāuztic dalībvalstīm. Tādēļ tām būtu jānorīko vismaz viena iestāde, kuras uzdevums ir piemērot un izpildīt šo regulu. Taču dalībvalstīm vajadzētu spēt uzticēt īpašus uzraudzības un izpildes uzdevumus un kompetences saistībā ar šīs regulas piemērošanu vairāk nekā vienai kompetentajai iestādei, piemēram, attiecībā uz tādām īpašām nozarēm kā elektroniskos sakarus regulējošām iestādēm, plašsaziņas līdzekļus regulējošām iestādēm vai patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm, atspoguļojot viņu vietējo konstitucionālo, organizatorisko un administratīvo struktūru. | Šajā regulā izklāstīto pienākumu pienācīgas pārraudzības un izpildes uzdevums principā būtu jāuztic dalībvalstīm. Tādēļ tām būtu jānorīko vismaz viena iestāde, kuras uzdevums ir piemērot un izpildīt šo regulu. Taču dalībvalstīm vajadzētu spēt uzticēt īpašus uzraudzības un izpildes uzdevumus un kompetences saistībā ar šīs regulas piemērošanu vairāk nekā vienai kompetentajai iestādei, piemēram, attiecībā uz tādām īpašām nozarēm kā elektroniskos sakarus regulējošām iestādēm, plašsaziņas līdzekļus regulējošām iestādēm vai patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm, atspoguļojot viņu vietējo konstitucionālo, organizatorisko un administratīvo struktūru.
  Ja dalībvalstis to uzskata par atbilstošu, vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāuztic uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas uzdevumi un jāpiešķir resursi, kas vajadzīgi ierosināto darbību veikšanai. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šajā regulā izklāstīto pienākumu pienācīgas pārraudzības un izpildes uzdevums principā būtu jāuztic dalībvalstīm. Tādēļ tām būtu jānorīko vismaz viena iestāde, kuras uzdevums ir piemērot un izpildīt šo regulu. Taču dalībvalstīm vajadzētu spēt uzticēt īpašus uzraudzības un izpildes uzdevumus un kompetences saistībā ar šīs regulas piemērošanu vairāk nekā vienai kompetentajai iestādei, piemēram, attiecībā uz tādām īpašām nozarēm kā elektroniskos sakarus regulējošām iestādēm, plašsaziņas līdzekļus regulējošām iestādēm vai patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm, atspoguļojot viņu vietējo konstitucionālo, organizatorisko un administratīvo struktūru.

Šajā regulā izklāstīto pienākumu pienācīgas pārraudzības un izpildes uzdevums principā būtu jāuztic dalībvalstīm. Tādēļ tām būtu jānorīko vismaz viena iestāde, kuras uzdevums ir piemērot un izpildīt šo regulu. Taču dalībvalstīm vajadzētu spēt uzticēt īpašus uzraudzības un izpildes uzdevumus un kompetences saistībā ar šīs regulas piemērošanu vairāk nekā vienai kompetentajai iestādei, piemēram, attiecībā uz tādām īpašām nozarēm kā elektroniskos sakarus regulējošām iestādēm, plašsaziņas līdzekļus regulējošām iestādēm vai patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm, atspoguļojot viņu vietējo konstitucionālo, organizatorisko un administratīvo struktūru.
  Ja dalībvalstis to uzskata par atbilstošu, vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāuztic uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas uzdevumi un jāpiešķir resursi, kas vajadzīgi ierosināto darbību veikšanai.

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāiekļauj un jāinformē par izpildi un pārraudzību.

Tomēr ir arī jāpiešķir pietiekami resursi šo darbību veikšanai.

10. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

76. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja nepastāv vispārīga prasība starpniecības pakalpojumu sniedzējiem nodrošināt fizisku klātbūtni kādas dalībvalsts teritorijā, ir jānodrošina skaidrība par to, kuras dalībvalsts jurisdikcija ir piemērojama šiem pakalpojumu sniedzējiem, lai valsts kompetentās iestādes varētu izpildīt III un IV nodaļā paredzētos noteikumus. Pakalpojumu sniedzējam būtu jāpiemēro tās dalībvalsts jurisdikcija, kurā atrodas tā galvenā darījumdarbības vieta, tas ir, kur atrodas pakalpojumu sniedzēja galvenais birojs vai juridiskā adrese, kurā tiek veiktas galvenās finanšu funkcijas un īstenota darbības kontrole. Tādu pakalpojumu sniedzēju gadījumā, kuriem nav darījumdarbības vietas Savienībā, bet kuri piedāvā pakalpojumus Savienībā un tādējādi atbilst šīs regulas darbības jomai, būtu jāpiemēro tās dalībvalsts jurisdikcija, kurā tie ir iecēluši savu juridisko pārstāvi, ņemot vērā šajā regulā noteiktās juridisko pārstāvju funkcijas. Taču šīs regulas iedarbīgas piemērošanas nolūkā visām dalībvalstīm vajadzētu būt jurisdikcijai attiecībā uz tiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri nav iecēluši savu juridisko pārstāvi, ar nosacījumu, ka tiek ievērots ne bis in idem princips. Šim nolūkam katrai dalībvalstij, kas īsteno jurisdikciju attiecībā uz minētajiem pakalpojumu sniedzējiem, būtu bez nepamatotas kavēšanās jāinformē visas pārējās dalībvalstis par sevis veiktajiem pasākumiem, īstenojot šo jurisdikciju. | Ja nepastāv vispārīga prasība starpniecības pakalpojumu sniedzējiem nodrošināt fizisku klātbūtni kādas dalībvalsts teritorijā, ir jānodrošina skaidrība par to, kuras dalībvalsts jurisdikcija ir piemērojama šiem pakalpojumu sniedzējiem, lai valsts kompetentās iestādes varētu izpildīt III un IV nodaļā paredzētos noteikumus. Pakalpojumu sniedzējam būtu jāpiemēro tās dalībvalsts jurisdikcija, kurā atrodas tā galvenā darījumdarbības vieta, tas ir, kur atrodas pakalpojumu sniedzēja galvenais birojs vai juridiskā adrese, kurā tiek veiktas galvenās finanšu funkcijas un īstenota darbības kontrole. Tādu pakalpojumu sniedzēju gadījumā, kuriem nav darījumdarbības vietas Savienībā, bet kuri piedāvā pakalpojumus Savienībā un tādējādi atbilst šīs regulas darbības jomai, būtu jāpiemēro tās dalībvalsts jurisdikcija, kurā tie ir iecēluši savu juridisko pārstāvi, ņemot vērā šajā regulā noteiktās juridisko pārstāvju funkcijas. Taču šīs regulas iedarbīgas piemērošanas nolūkā visām dalībvalstīm vajadzētu būt jurisdikcijai attiecībā uz tiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri nav iecēluši savu juridisko pārstāvi, ar nosacījumu, ka tiek ievērots ne bis in idem princips. Šim nolūkam katrai dalībvalstij, kas īsteno jurisdikciju attiecībā uz minētajiem pakalpojumu sniedzējiem, būtu bez nepamatotas kavēšanās jāinformē visas pārējās dalībvalstis
  un, ja nepieciešams, vietējās un reģionālās pašvaldības
  par sevis veiktajiem pasākumiem, īstenojot šo jurisdikciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja nepastāv vispārīga prasība starpniecības pakalpojumu sniedzējiem nodrošināt fizisku klātbūtni kādas dalībvalsts teritorijā, ir jānodrošina skaidrība par to, kuras dalībvalsts jurisdikcija ir piemērojama šiem pakalpojumu sniedzējiem, lai valsts kompetentās iestādes varētu izpildīt III un IV nodaļā paredzētos noteikumus. Pakalpojumu sniedzējam būtu jāpiemēro tās dalībvalsts jurisdikcija, kurā atrodas tā galvenā darījumdarbības vieta, tas ir, kur atrodas pakalpojumu sniedzēja galvenais birojs vai juridiskā adrese, kurā tiek veiktas galvenās finanšu funkcijas un īstenota darbības kontrole. Tādu pakalpojumu sniedzēju gadījumā, kuriem nav darījumdarbības vietas Savienībā, bet kuri piedāvā pakalpojumus Savienībā un tādējādi atbilst šīs regulas darbības jomai, būtu jāpiemēro tās dalībvalsts jurisdikcija, kurā tie ir iecēluši savu juridisko pārstāvi, ņemot vērā šajā regulā noteiktās juridisko pārstāvju funkcijas. Taču šīs regulas iedarbīgas piemērošanas nolūkā visām dalībvalstīm vajadzētu būt jurisdikcijai attiecībā uz tiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri nav iecēluši savu juridisko pārstāvi, ar nosacījumu, ka tiek ievērots ne bis in idem princips. Šim nolūkam katrai dalībvalstij, kas īsteno jurisdikciju attiecībā uz minētajiem pakalpojumu sniedzējiem, būtu bez nepamatotas kavēšanās jāinformē visas pārējās dalībvalstis par sevis veiktajiem pasākumiem, īstenojot šo jurisdikciju.

Ja nepastāv vispārīga prasība starpniecības pakalpojumu sniedzējiem nodrošināt fizisku klātbūtni kādas dalībvalsts teritorijā, ir jānodrošina skaidrība par to, kuras dalībvalsts jurisdikcija ir piemērojama šiem pakalpojumu sniedzējiem, lai valsts kompetentās iestādes varētu izpildīt III un IV nodaļā paredzētos noteikumus. Pakalpojumu sniedzējam būtu jāpiemēro tās dalībvalsts jurisdikcija, kurā atrodas tā galvenā darījumdarbības vieta, tas ir, kur atrodas pakalpojumu sniedzēja galvenais birojs vai juridiskā adrese, kurā tiek veiktas galvenās finanšu funkcijas un īstenota darbības kontrole. Tādu pakalpojumu sniedzēju gadījumā, kuriem nav darījumdarbības vietas Savienībā, bet kuri piedāvā pakalpojumus Savienībā un tādējādi atbilst šīs regulas darbības jomai, būtu jāpiemēro tās dalībvalsts jurisdikcija, kurā tie ir iecēluši savu juridisko pārstāvi, ņemot vērā šajā regulā noteiktās juridisko pārstāvju funkcijas. Taču šīs regulas iedarbīgas piemērošanas nolūkā visām dalībvalstīm vajadzētu būt jurisdikcijai attiecībā uz tiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri nav iecēluši savu juridisko pārstāvi, ar nosacījumu, ka tiek ievērots ne bis in idem princips. Šim nolūkam katrai dalībvalstij, kas īsteno jurisdikciju attiecībā uz minētajiem pakalpojumu sniedzējiem, būtu bez nepamatotas kavēšanās jāinformē visas pārējās dalībvalstis
  un, ja nepieciešams, vietējās un reģionālās pašvaldības
  par sevis veiktajiem pasākumiem, īstenojot šo jurisdikciju.

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāinformē par pasākumiem, kas attiecas uz to teritorijā sniegtajiem pakalpojumiem.

11. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

88. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu šīs regulas konsekventu piemērošanu, ir nepieciešams izveidot neatkarīgu Savienības līmeņa padomdevēju grupu, kura atbalstītu Komisiju un palīdzētu koordinēt digitālo pakalpojumu koordinatoru darbības. Eiropas Digitālo pakalpojumu padomi vajadzētu veidot digitālo pakalpojumu koordinatoriem, neskarot digitālo pakalpojumu koordinatoru iespēju uzaicināt uz savām sanāksmēm un iecelt ad hoc delegātus no citām kompetentajām iestādēm, kurām saskaņā ar šo regulu ir noteikti konkrēti uzdevumi, ja tas ir nepieciešams saskaņā ar attiecīgo uzdevumu un kompetenču sadalījumu. Ja vienu dalībvalsti pārstāv vairāki dalībnieki, balsstiesībām vajadzētu būt tikai vienam katras dalībvalsts pārstāvim. | Lai nodrošinātu šīs regulas konsekventu piemērošanu, ir nepieciešams izveidot neatkarīgu Savienības līmeņa padomdevēju grupu, kura atbalstītu Komisiju un palīdzētu koordinēt digitālo pakalpojumu koordinatoru darbības. Eiropas Digitālo pakalpojumu padomi vajadzētu veidot digitālo pakalpojumu koordinatoriem, neskarot digitālo pakalpojumu koordinatoru iespēju uzaicināt uz savām sanāksmēm un iecelt ad hoc delegātus no citām kompetentajām iestādēm, kurām saskaņā ar šo regulu ir noteikti konkrēti uzdevumi, ja tas ir nepieciešams saskaņā ar attiecīgo uzdevumu un kompetenču sadalījumu. Ja vienu dalībvalsti pārstāv vairāki dalībnieki, balsstiesībām vajadzētu būt tikai vienam katras dalībvalsts pārstāvim.
  Eiropas Digitālo pakalpojumu padomes sastāvā būtu jāiekļauj personas, kas ir kvalificētas veikt attiecīgos uzdevumus, kā arī jānodrošina līdzsvarota dzimumu pārstāvība. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu šīs regulas konsekventu piemērošanu, ir nepieciešams izveidot neatkarīgu Savienības līmeņa padomdevēju grupu, kura atbalstītu Komisiju un palīdzētu koordinēt digitālo pakalpojumu koordinatoru darbības. Eiropas Digitālo pakalpojumu padomi vajadzētu veidot digitālo pakalpojumu koordinatoriem, neskarot digitālo pakalpojumu koordinatoru iespēju uzaicināt uz savām sanāksmēm un iecelt ad hoc delegātus no citām kompetentajām iestādēm, kurām saskaņā ar šo regulu ir noteikti konkrēti uzdevumi, ja tas ir nepieciešams saskaņā ar attiecīgo uzdevumu un kompetenču sadalījumu. Ja vienu dalībvalsti pārstāv vairāki dalībnieki, balsstiesībām vajadzētu būt tikai vienam katras dalībvalsts pārstāvim.

Lai nodrošinātu šīs regulas konsekventu piemērošanu, ir nepieciešams izveidot neatkarīgu Savienības līmeņa padomdevēju grupu, kura atbalstītu Komisiju un palīdzētu koordinēt digitālo pakalpojumu koordinatoru darbības. Eiropas Digitālo pakalpojumu padomi vajadzētu veidot digitālo pakalpojumu koordinatoriem, neskarot digitālo pakalpojumu koordinatoru iespēju uzaicināt uz savām sanāksmēm un iecelt ad hoc delegātus no citām kompetentajām iestādēm, kurām saskaņā ar šo regulu ir noteikti konkrēti uzdevumi, ja tas ir nepieciešams saskaņā ar attiecīgo uzdevumu un kompetenču sadalījumu. Ja vienu dalībvalsti pārstāv vairāki dalībnieki, balsstiesībām vajadzētu būt tikai vienam katras dalībvalsts pārstāvim.
  Eiropas Digitālo pakalpojumu padomes sastāvā būtu jāiekļauj personas, kas ir kvalificētas veikt attiecīgos uzdevumus, kā arī jānodrošina līdzsvarota dzimumu pārstāvība.

12. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

2. panta r) punkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | “sevišķi svarīgi iemesli saistībā ar sabiedrības interesēm” ir it īpaši tādi sevišķi svarīgi ar sabiedrības interesēm saistīti iemesli, kas par tādiem atzīti Tiesas judikatūrā, tostarp šādi iemesli: sabiedriskā politika; sabiedrības drošība; publiskā drošība; sabiedrības veselība; sociālā nodrošinājuma sistēmas finansiālā līdzsvara saglabāšana; patērētāju, pakalpojumu saņēmēju un darba ņēmēju aizsardzība; jaunatnes aizsardzība; tirgus darījumu taisnīgums; krāpšanas apkarošana; vides un pilsētvides aizsardzība; dzīvnieku veselība; intelektuālais īpašums; vēsturiskā, kultūras un mākslas mantojuma saglabāšana; sociālās politikas mērķi un kultūras politikas mērķi; mājokļi; kultūras, pētniecības un zinātnes atbalstīšana; mediju plurālisma garantēšana un dzimumu līdztiesība; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“sevišķi svarīgi iemesli saistībā ar sabiedrības interesēm” ir it īpaši tādi sevišķi svarīgi ar sabiedrības interesēm saistīti iemesli, kas par tādiem atzīti Tiesas judikatūrā, tostarp šādi iemesli: sabiedriskā politika; sabiedrības drošība; publiskā drošība; sabiedrības veselība; sociālā nodrošinājuma sistēmas finansiālā līdzsvara saglabāšana; patērētāju, pakalpojumu saņēmēju un darba ņēmēju aizsardzība; jaunatnes aizsardzība; tirgus darījumu taisnīgums; krāpšanas apkarošana; vides un pilsētvides aizsardzība; dzīvnieku veselība; intelektuālais īpašums; vēsturiskā, kultūras un mākslas mantojuma saglabāšana; sociālās politikas mērķi un kultūras politikas mērķi; mājokļi; kultūras, pētniecības un zinātnes atbalstīšana; mediju plurālisma garantēšana un dzimumu līdztiesība;

Pamatojums

Ir jādefinē sevišķi svarīgi iemesli, kas saistīti ar sabiedrības interesēm, un tiem jābūt šīs regulas neatņemamai sastāvdaļai. Starp šiem iemesliem būtu jāiekļauj dzimumu līdztiesība un citi elementi.

13. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

2. panta s) punkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | “kompetentā iestāde” – tādas kompetentās iestādes, kas valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī izraudzītas saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un atbild par šīs regulas izpildi un leģitīmo interešu aizsardzību, tostarp cīņu pret nelikumīgu saturu tiešsaistē. Dalībvalsts var izraudzīties arī vairākas kompetentās iestādes. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“kompetentā iestāde” – tādas kompetentās iestādes, kas valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī izraudzītas saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un atbild par šīs regulas izpildi un leģitīmo interešu aizsardzību, tostarp cīņu pret nelikumīgu saturu tiešsaistē. Dalībvalsts var izraudzīties arī vairākas kompetentās iestādes.

Pamatojums

Jēdziens “kompetentā iestāde” būtu jāiekļauj 2. pantā minētajās definīcijās, jo 38. panta 1. punktā ir izklāstīti tikai digitālo pakalpojumu koordinatoru pienākumi.

14. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

5. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja pakalpojuma sniedzējs piedāvā informācijas sabiedrības pakalpojumu, kuru veido pakalpojuma saņēmēja sniegtās informācijas uzglabāšana, tas neatbild par informāciju, kas uzglabāta pēc pakalpojuma saņēmēja pieprasījuma, ar nosacījumu, ka: | Ja pakalpojuma sniedzējs piedāvā informācijas sabiedrības pakalpojumu, kuru veido pakalpojuma saņēmēja sniegtās informācijas uzglabāšana, tas neatbild par informāciju, kas uzglabāta pēc pakalpojuma saņēmēja pieprasījuma, ar nosacījumu, ka: |
| a) | pakalpojuma sniedzējam nav faktisku ziņu par nelikumīgu darbību vai nelikumīgu saturu un attiecībā uz prasībām atlīdzināt zaudējumus tam nav zināmi fakti vai apstākļi, kas liecina par nelikumīgu darbību vai nelikumīgu saturu; vai |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja pakalpojuma sniedzējs piedāvā informācijas sabiedrības pakalpojumu, kuru veido pakalpojuma saņēmēja sniegtās informācijas uzglabāšana, tas neatbild par informāciju, kas uzglabāta pēc pakalpojuma saņēmēja pieprasījuma, ar nosacījumu, ka:

Ja pakalpojuma sniedzējs piedāvā informācijas sabiedrības pakalpojumu, kuru veido pakalpojuma saņēmēja sniegtās informācijas uzglabāšana, tas neatbild par informāciju, kas uzglabāta pēc pakalpojuma saņēmēja pieprasījuma, ar nosacījumu, ka:

a)

pakalpojuma sniedzējam nav faktisku ziņu par nelikumīgu darbību vai nelikumīgu saturu un attiecībā uz prasībām atlīdzināt zaudējumus tam nav zināmi fakti vai apstākļi, kas liecina par nelikumīgu darbību vai nelikumīgu saturu; vai

| a) | pakalpojuma sniedzējam nav faktisku ziņu par nelikumīgu darbību vai nelikumīgu saturu un attiecībā uz prasībām atlīdzināt zaudējumus tam nav zināmi fakti vai apstākļi, kas liecina par nelikumīgu darbību vai nelikumīgu saturu; vai |
| --- | --- |

a)

pakalpojuma sniedzējam nav faktisku ziņu par nelikumīgu darbību vai nelikumīgu saturu un attiecībā uz prasībām atlīdzināt zaudējumus tam nav zināmi fakti vai apstākļi, kas liecina par nelikumīgu darbību vai nelikumīgu saturu; vai

| b) | pēc informācijas vai ziņu iegūšanas pakalpojuma sniedzējs rīkojas
  ātri
  , lai izņemtu šādu saturu vai liegtu tam piekļūt. |
| --- | --- |

b)

pēc informācijas vai ziņu iegūšanas pakalpojuma sniedzējs rīkojas
  ātri
  , lai izņemtu šādu saturu vai liegtu tam piekļūt.

| b) | pēc informācijas vai ziņu iegūšanas pakalpojuma sniedzējs rīkojas
  bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā 72 stundu laikā
  , lai izņemtu šādu saturu vai liegtu tam piekļūt. |
| --- | --- |

b)

pēc informācijas vai ziņu iegūšanas pakalpojuma sniedzējs rīkojas
  bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā 72 stundu laikā
  , lai izņemtu šādu saturu vai liegtu tam piekļūt.

Pamatojums

Termiņš ir jāprecizē, tas nevar palikt neskaidrs. Ierosinātais termiņš ir līdzīgs tiem, kas noteikti vairāku valstu tiesību aktos. Vācijā NetzDG paredz pat tikai 24 stundas attiecībā uz acīmredzami nelikumīgu saturu.

15. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

8. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Saņemot rīkojumu vērsties pret konkrētu nelikumīga satura elementu, kuru uz piemērojamo Savienības vai valstu tiesību aktu pamata ir izdevušas attiecīgās valsts tiesu vai pārvaldes iestādes, starpniecības pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Savienības tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās informē rīkojumu izdevušo iestādi par tā izpildi, norādot veiktās darbības un to veikšanas brīdi. | Saņemot rīkojumu vērsties pret konkrētu nelikumīga satura elementu, kuru uz piemērojamo Savienības vai valstu
  , reģionālo vai vietējo
  tiesību aktu pamata
  un piemērotā gadījumā, atkarībā no attiecīgā juridiskās kompetences sadalījuma,
  ir izdevušas attiecīgās valsts tiesu vai pārvaldes iestādes, starpniecības pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Savienības tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās informē rīkojumu izdevušo iestādi par tā izpildi, norādot veiktās darbības un to veikšanas brīdi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saņemot rīkojumu vērsties pret konkrētu nelikumīga satura elementu, kuru uz piemērojamo Savienības vai valstu tiesību aktu pamata ir izdevušas attiecīgās valsts tiesu vai pārvaldes iestādes, starpniecības pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Savienības tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās informē rīkojumu izdevušo iestādi par tā izpildi, norādot veiktās darbības un to veikšanas brīdi.

Saņemot rīkojumu vērsties pret konkrētu nelikumīga satura elementu, kuru uz piemērojamo Savienības vai valstu
  , reģionālo vai vietējo
  tiesību aktu pamata
  un piemērotā gadījumā, atkarībā no attiecīgā juridiskās kompetences sadalījuma,
  ir izdevušas attiecīgās valsts tiesu vai pārvaldes iestādes, starpniecības pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Savienības tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās informē rīkojumu izdevušo iestādi par tā izpildi, norādot veiktās darbības un to veikšanas brīdi.

Pamatojums

Ar šo grozījumu tiek precizēts jēdziens “piemērojamie tiesību akti”.

16. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

8. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie rīkojumi atbilst šādiem nosacījumiem: | Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie rīkojumi atbilst šādiem nosacījumiem: |
| (a) | rīkojumos ietilpst šādi elementi: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie rīkojumi atbilst šādiem nosacījumiem:

Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie rīkojumi atbilst šādiem nosacījumiem:

(a)

rīkojumos ietilpst šādi elementi:

| (a) | rīkojumos ietilpst šādi elementi: |
| --- | --- |

(a)

rīkojumos ietilpst šādi elementi:

| | — | pamatojums tam, kādēļ informācija ir nelikumīgs saturs, sniedzot atsauces uz konkrētiem pārkāptajiem Savienības vai valstu tiesību aktu noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

—

pamatojums tam, kādēļ informācija ir nelikumīgs saturs, sniedzot atsauces uz konkrētiem pārkāptajiem Savienības vai valstu tiesību aktu noteikumiem;

| | — | pamatojums tam, kādēļ informācija ir nelikumīgs saturs, sniedzot atsauces uz konkrētiem pārkāptajiem Savienības vai valstu tiesību aktu noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

—

pamatojums tam, kādēļ informācija ir nelikumīgs saturs, sniedzot atsauces uz konkrētiem pārkāptajiem Savienības vai valstu tiesību aktu noteikumiem;

| | — | viens vai vairāki vienotie resursu vietrāži un attiecīgajā gadījumā papildu informācija, kas ļauj identificēt attiecīgo nelikumīgo saturu; |
| --- | --- | --- |

—

viens vai vairāki vienotie resursu vietrāži un attiecīgajā gadījumā papildu informācija, kas ļauj identificēt attiecīgo nelikumīgo saturu;

| | — | viens vai vairāki vienotie resursu vietrāži un attiecīgajā gadījumā papildu informācija, kas ļauj identificēt attiecīgo nelikumīgo saturu; |
| --- | --- | --- |

—

viens vai vairāki vienotie resursu vietrāži un attiecīgajā gadījumā papildu informācija, kas ļauj identificēt attiecīgo nelikumīgo saturu;

| | — | informācija par pakalpojumu sniedzējam un saturu iesniegušajam pakalpojuma saņēmējam pieejamajām apstrīdēšanas iespējām; |
| --- | --- | --- |

—

informācija par pakalpojumu sniedzējam un saturu iesniegušajam pakalpojuma saņēmējam pieejamajām apstrīdēšanas iespējām;

| | — | informācija par pakalpojumu sniedzējam un saturu iesniegušajam pakalpojuma saņēmējam pieejamajām apstrīdēšanas iespējām; |
| --- | --- | --- |

—

informācija par pakalpojumu sniedzējam un saturu iesniegušajam pakalpojuma saņēmējam pieejamajām apstrīdēšanas iespējām;

| (b) | rīkojuma teritoriālā darbības joma, pamatojoties uz piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktu noteikumiem, ieskaitot Hartu, un attiecīgā gadījumā starptautisko tiesību vispārīgiem principiem, nepārsniedz tā mērķa sasniegšanai absolūti nepieciešamo; |
| --- | --- |

(b)

rīkojuma teritoriālā darbības joma, pamatojoties uz piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktu noteikumiem, ieskaitot Hartu, un attiecīgā gadījumā starptautisko tiesību vispārīgiem principiem, nepārsniedz tā mērķa sasniegšanai absolūti nepieciešamo;

| (b) | rīkojuma teritoriālā darbības joma, pamatojoties uz piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktu noteikumiem, ieskaitot Hartu, un attiecīgā gadījumā starptautisko tiesību vispārīgiem principiem, nepārsniedz tā mērķa sasniegšanai absolūti nepieciešamo; |
| --- | --- |

(b)

rīkojuma teritoriālā darbības joma, pamatojoties uz piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktu noteikumiem, ieskaitot Hartu, un attiecīgā gadījumā starptautisko tiesību vispārīgiem principiem, nepārsniedz tā mērķa sasniegšanai absolūti nepieciešamo;

| (c) | rīkojums ir noformēts pakalpojuma sniedzēja deklarētajā valodā un tiek nosūtīts uz pakalpojumu sniedzēja norīkoto kontaktpunktu saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

(c)

rīkojums ir noformēts pakalpojuma sniedzēja deklarētajā valodā un tiek nosūtīts uz pakalpojumu sniedzēja norīkoto kontaktpunktu saskaņā ar 10. pantu.

| (c) | rīkojums ir noformēts
  nepārprotami
  ,
  valodā, ko izmanto attiecīgajā dalībvalstī, un vismaz vienā
  pakalpojuma sniedzēja deklarētajā
  Savienības oficiālajā darba
  valodā
  (angļu, franču, vācu)
  un tiek nosūtīts uz pakalpojumu sniedzēja norīkoto kontaktpunktu saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

(c)

rīkojums ir noformēts
  nepārprotami
  ,
  valodā, ko izmanto attiecīgajā dalībvalstī, un vismaz vienā
  pakalpojuma sniedzēja deklarētajā
  Savienības oficiālajā darba
  valodā
  (angļu, franču, vācu)
  un tiek nosūtīts uz pakalpojumu sniedzēja norīkoto kontaktpunktu saskaņā ar 10. pantu.

Pamatojums

Pašreizējais priekšlikums paver pakalpojumu sniedzējam nepieņemamas atteikuma iespējas, tikai izvēloties komerciāli neparastu valodu, un rada nepamatotu šķērsli iestādei, kas iestājusies lietā. Ar šo grozījumu tiek novērsts šis risks, ierobežojot izvēli līdz vismaz kādai no trim oficiālajām darba valodām.

17. grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

9. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Saņēmuši rīkojumu sniegt konkrētu informācijas elementu par vienu vai vairākiem pakalpojuma saņēmējiem, kuru uz piemērojamo Savienības vai valstu tiesību aktu pamata ir izdevušas attiecīgās valsts tiesu vai pārvaldes iestādes, starpniecības pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Savienības tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās informē šādu rīkojumu izdevušo iestādi par tā saņemšanu un attiecīgi veiktajām darbībām. | 1.   Saņēmuši rīkojumu sniegt konkrētu informācijas elementu par vienu vai vairākiem pakalpojuma saņēmējiem, kuru uz piemērojamo Savienības vai valstu tiesību aktu pamata ir izdevušas attiecīgās valsts tiesu vai pārvaldes iestādes, starpniecības pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Savienības tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās informē šādu rīkojumu izdevušo iestādi par tā saņemšanu un attiecīgi veiktajām darbībām. |
| 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie rīkojumi atbilst šādiem nosacījumiem: | 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie rīkojumi atbilst šādiem nosacījumiem: |
| (a) | rīkojumos ietilpst šādi elementi: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Saņēmuši rīkojumu sniegt konkrētu informācijas elementu par vienu vai vairākiem pakalpojuma saņēmējiem, kuru uz piemērojamo Savienības vai valstu tiesību aktu pamata ir izdevušas attiecīgās valsts tiesu vai pārvaldes iestādes, starpniecības pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Savienības tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās informē šādu rīkojumu izdevušo iestādi par tā saņemšanu un attiecīgi veiktajām darbībām.

1.   Saņēmuši rīkojumu sniegt konkrētu informācijas elementu par vienu vai vairākiem pakalpojuma saņēmējiem, kuru uz piemērojamo Savienības vai valstu tiesību aktu pamata ir izdevušas attiecīgās valsts tiesu vai pārvaldes iestādes, starpniecības pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Savienības tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās informē šādu rīkojumu izdevušo iestādi par tā saņemšanu un attiecīgi veiktajām darbībām.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie rīkojumi atbilst šādiem nosacījumiem:

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie rīkojumi atbilst šādiem nosacījumiem:

(a)

rīkojumos ietilpst šādi elementi:

| (a) | rīkojumos ietilpst šādi elementi: |
| --- | --- |

(a)

rīkojumos ietilpst šādi elementi:

| | — | pamatojums tam, kādam mērķim ir nepieciešama informācija un kādēļ informācijas sniegšanas pieprasīšana ir nepieciešama un samērīga, lai noteiktu starpniecības pakalpojumu saņēmēju atbilstību piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktu noteikumiem, izņemot gadījumus, kad nav iespējams sniegt šādu pamatojumu tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu; |
| --- | --- | --- |

—

pamatojums tam, kādam mērķim ir nepieciešama informācija un kādēļ informācijas sniegšanas pieprasīšana ir nepieciešama un samērīga, lai noteiktu starpniecības pakalpojumu saņēmēju atbilstību piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktu noteikumiem, izņemot gadījumus, kad nav iespējams sniegt šādu pamatojumu tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu;

| | — | pamatojums tam, kādam mērķim ir nepieciešama informācija un kādēļ informācijas sniegšanas pieprasīšana ir nepieciešama un samērīga, lai noteiktu starpniecības pakalpojumu saņēmēju atbilstību piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktu noteikumiem, izņemot gadījumus, kad nav iespējams sniegt šādu pamatojumu tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu; |
| --- | --- | --- |

—

pamatojums tam, kādam mērķim ir nepieciešama informācija un kādēļ informācijas sniegšanas pieprasīšana ir nepieciešama un samērīga, lai noteiktu starpniecības pakalpojumu saņēmēju atbilstību piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktu noteikumiem, izņemot gadījumus, kad nav iespējams sniegt šādu pamatojumu tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu;

| | — | informācija par pakalpojumu sniedzējam un attiecīgajiem pakalpojuma saņēmējiem pieejamajām apstrīdēšanas iespējām; |
| --- | --- | --- |

—

informācija par pakalpojumu sniedzējam un attiecīgajiem pakalpojuma saņēmējiem pieejamajām apstrīdēšanas iespējām;

| | — | informācija par pakalpojumu sniedzējam un attiecīgajiem pakalpojuma saņēmējiem pieejamajām apstrīdēšanas iespējām; |
| --- | --- | --- |

—

informācija par pakalpojumu sniedzējam un attiecīgajiem pakalpojuma saņēmējiem pieejamajām apstrīdēšanas iespējām;

| (b) | rīkojumā pakalpojumu sniedzējam pieprasīts sniegt tādu informāciju, kas jau ir ievākta viņa kontrolē esoša pakalpojuma sniegšanas nolūkā; |
| --- | --- |

(b)

rīkojumā pakalpojumu sniedzējam pieprasīts sniegt tādu informāciju, kas jau ir ievākta viņa kontrolē esoša pakalpojuma sniegšanas nolūkā;

| (b) | rīkojumā pakalpojumu sniedzējam pieprasīts sniegt tādu informāciju, kas jau ir ievākta viņa kontrolē esoša pakalpojuma sniegšanas nolūkā; |
| --- | --- |

(b)

rīkojumā pakalpojumu sniedzējam pieprasīts sniegt tādu informāciju, kas jau ir ievākta viņa kontrolē esoša pakalpojuma sniegšanas nolūkā;

| (c) | rīkojums ir noformēts pakalpojuma sniedzēja deklarētajā valodā un tiek nosūtīts uz attiecīgā pakalpojumu sniedzēja norīkoto kontaktpunktu saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

(c)

rīkojums ir noformēts pakalpojuma sniedzēja deklarētajā valodā un tiek nosūtīts uz attiecīgā pakalpojumu sniedzēja norīkoto kontaktpunktu saskaņā ar 10. pantu.

| (c) | rīkojums ir noformēts pakalpojuma sniedzēja deklarētajā valodā un tiek nosūtīts uz attiecīgā pakalpojumu sniedzēja norīkoto kontaktpunktu saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

(c)

rīkojums ir noformēts pakalpojuma sniedzēja deklarētajā valodā un tiek nosūtīts uz attiecīgā pakalpojumu sniedzēja norīkoto kontaktpunktu saskaņā ar 10. pantu.

3.   Tās dalībvalsts digitālo pakalpojumu koordinators, kuras valsts tiesu vai pārvaldes iestāde izdod attiecīgo rīkojumu, bez nepamatotas kavēšanās nosūta 1. punktā minēto rīkojumu kopiju visiem pārējiem digitālo pakalpojumu koordinatoriem, izmantojot sistēmu, kas izveidota saskaņā ar 67. pantu.

3.   Tās dalībvalsts digitālo pakalpojumu koordinators, kuras valsts tiesu vai pārvaldes iestāde izdod attiecīgo rīkojumu, bez nepamatotas kavēšanās nosūta 1. punktā minēto rīkojumu kopiju visiem pārējiem digitālo pakalpojumu koordinatoriem, izmantojot sistēmu, kas izveidota saskaņā ar 67. pantu.

4.   Šajā pantā izklāstītie nosacījumi un prasības neskar prasības, kas noteiktas valsts kriminālprocesa tiesību aktos saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

4.   Šajā pantā izklāstītie nosacījumi un prasības neskar prasības, kas noteiktas valsts kriminālprocesa tiesību aktos saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

5.
     
  Dalībvalstis var noteikt pienākumus starpniecības pakalpojumu sniedzējiem informēt kompetentās publiskās iestādes (valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī) par informāciju, kuru sniedz to pakalpojuma saņēmējs, vai pēc pieprasījuma paziņot kompetentajām iestādēm informāciju, kas ļauj apzināt tos pakalpojuma saņēmējus, ar kuriem tie noslēguši līgumus par informācijas glabāšanu
  .

Pamatojums

Pamatojums

Digitālo pakalpojumu tiesību aktā būtu jāprecizē, ka dalībvalstīm ir atļauts noteikt, ka platformu pienākums ir sniegt informāciju iestādēm (valsts, reģionālajām un vietējām), lai pamatotos gadījumos varētu identificēt saņēmējus.

18. grozījums

18.

grozījums

COM(2020) 825 final

10. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Starpniecības pakalpojumu sniedzēji publisko ērtai savu vienoto kontaktpunktu identificēšanai un saziņai ar tiem nepieciešamo informāciju. | Starpniecības pakalpojumu sniedzēji
  bez nepamatotas kavēšanās
  publisko ērtai savu vienoto kontaktpunktu identificēšanai un saziņai ar tiem nepieciešamo informāciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Starpniecības pakalpojumu sniedzēji publisko ērtai savu vienoto kontaktpunktu identificēšanai un saziņai ar tiem nepieciešamo informāciju.

Starpniecības pakalpojumu sniedzēji
  bez nepamatotas kavēšanās
  publisko ērtai savu vienoto kontaktpunktu identificēšanai un saziņai ar tiem nepieciešamo informāciju.

bez nepamatotas kavēšanās

Pamatojums

Pamatojums

Precizējums, lai nodrošinātu pienācīgu izpildi.

19. grozījums

19.

grozījums

COM(2020) 825 final

12. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Starpniecības pakalpojumu sniedzēji savos noteikumos iekļauj informāciju par visiem viņu piemērotajiem viņu pakalpojuma izmantošanas ierobežojumiem, kas attiecas uz pakalpojuma saņēmēju sniegto informāciju. Šī informācija ietver informāciju par satura moderācijai izmantotajām politikas nostādnēm, procedūrām, pasākumiem un rīkiem, ieskaitot algoritmisko lēmumu pieņemšanu un cilvēku veiktām pārbaudēm. To izklāsta skaidrā un nepārprotamā valodā, un tā ir publiski pieejama viegli izmantojamā formātā. | 1.   Starpniecības pakalpojumu sniedzēji savos noteikumos iekļauj informāciju par visiem viņu piemērotajiem viņu pakalpojuma izmantošanas ierobežojumiem, kas attiecas uz pakalpojuma saņēmēju sniegto informāciju. Šī informācija ietver informāciju par satura moderācijai izmantotajām politikas nostādnēm, procedūrām, pasākumiem un rīkiem, ieskaitot algoritmisko lēmumu pieņemšanu un cilvēku veiktām pārbaudēm. To izklāsta skaidrā un nepārprotamā valodā, un tā ir publiski pieejama viegli izmantojamā formātā.


  Viņiem jāparedz arī pasākumi, kas garantē, lai pakalpojuma saņēmējs varētu netraucēti atteikties no starpniecības pakalpojumu abonēšanas. Praksē abonēšanas pārtraukšana nevienam pakalpojuma saņēmējam nevar būt sarežģītāka kā abonēšana. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Starpniecības pakalpojumu sniedzēji savos noteikumos iekļauj informāciju par visiem viņu piemērotajiem viņu pakalpojuma izmantošanas ierobežojumiem, kas attiecas uz pakalpojuma saņēmēju sniegto informāciju. Šī informācija ietver informāciju par satura moderācijai izmantotajām politikas nostādnēm, procedūrām, pasākumiem un rīkiem, ieskaitot algoritmisko lēmumu pieņemšanu un cilvēku veiktām pārbaudēm. To izklāsta skaidrā un nepārprotamā valodā, un tā ir publiski pieejama viegli izmantojamā formātā.

1.   Starpniecības pakalpojumu sniedzēji savos noteikumos iekļauj informāciju par visiem viņu piemērotajiem viņu pakalpojuma izmantošanas ierobežojumiem, kas attiecas uz pakalpojuma saņēmēju sniegto informāciju. Šī informācija ietver informāciju par satura moderācijai izmantotajām politikas nostādnēm, procedūrām, pasākumiem un rīkiem, ieskaitot algoritmisko lēmumu pieņemšanu un cilvēku veiktām pārbaudēm. To izklāsta skaidrā un nepārprotamā valodā, un tā ir publiski pieejama viegli izmantojamā formātā.

Viņiem jāparedz arī pasākumi, kas garantē, lai pakalpojuma saņēmējs varētu netraucēti atteikties no starpniecības pakalpojumu abonēšanas. Praksē abonēšanas pārtraukšana nevienam pakalpojuma saņēmējam nevar būt sarežģītāka kā abonēšana.

Pamatojums

Pamatojums

Pamata platformas abonēšanas pārtraukšanai būtu jābūt tikpat vienkāršai kā tās abonēšanai. Informācijai par abonēšanas pārtraukšanas procesu arī būtu jābūt publiski pieejamai viegli piekļūstamā formātā.

20. grozījums

20.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

14. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pakalpojuma sniedzējs bez nepamatotas kavēšanās arī paziņo minētajai fiziskajai vai juridiskajai personai par savu lēmumu par informāciju, uz kuru attiecas paziņojums, norādot pieejamās lēmuma pārsūdzības iespējas. | Pakalpojuma sniedzējs bez nepamatotas kavēšanās
  un jebkurā gadījumā 5 darba dienu laikā
  arī paziņo minētajai fiziskajai vai juridiskajai personai par savu lēmumu par informāciju, uz kuru attiecas paziņojums, norādot pieejamās lēmuma pārsūdzības iespējas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pakalpojuma sniedzējs bez nepamatotas kavēšanās arī paziņo minētajai fiziskajai vai juridiskajai personai par savu lēmumu par informāciju, uz kuru attiecas paziņojums, norādot pieejamās lēmuma pārsūdzības iespējas.

Pakalpojuma sniedzējs bez nepamatotas kavēšanās
  un jebkurā gadījumā 5 darba dienu laikā
  arī paziņo minētajai fiziskajai vai juridiskajai personai par savu lēmumu par informāciju, uz kuru attiecas paziņojums, norādot pieejamās lēmuma pārsūdzības iespējas.

un jebkurā gadījumā 5 darba dienu laikā

Pamatojums

Pamatojums

Jānosaka skaidrs termiņš obligātai reaģēšanai uz 14. pantā minētajiem paziņojumiem.

21. grozījums

21.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

19. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Tiešsaistes platformas īsteno visus nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tādi uzticamo signalizētāju paziņojumi, kuri iesniegti, izmantojot 14. pantā minētos mehānismus, tiek izskatīti un par tiem tiek pieņemti lēmumi prioritārā kārtībā
  un
  bez kavēšanās. | Tiešsaistes platformas īsteno visus nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tādi uzticamo signalizētāju paziņojumi, kuri iesniegti, izmantojot 14. pantā minētos mehānismus, tiek izskatīti un par tiem tiek pieņemti lēmumi prioritārā kārtībā, bez kavēšanās
  un jebkurā gadījumā 48 stundu laikā
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tiešsaistes platformas īsteno visus nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tādi uzticamo signalizētāju paziņojumi, kuri iesniegti, izmantojot 14. pantā minētos mehānismus, tiek izskatīti un par tiem tiek pieņemti lēmumi prioritārā kārtībā
  un
  bez kavēšanās.

un

Tiešsaistes platformas īsteno visus nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tādi uzticamo signalizētāju paziņojumi, kuri iesniegti, izmantojot 14. pantā minētos mehānismus, tiek izskatīti un par tiem tiek pieņemti lēmumi prioritārā kārtībā, bez kavēšanās
  un jebkurā gadījumā 48 stundu laikā
  .

un jebkurā gadījumā 48 stundu laikā

Pamatojums

Pamatojums

Lai nodrošinātu augstu atbilstības līmeni, ir ļoti svarīgi noteikt tiešsaistes platformām īsu termiņu obligātai reaģēšanai uz paziņojumiem saskaņā ar 19. pantu.

22. grozījums

22.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

22. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja tiešsaistes platforma ļauj
  patērētājiem
  noslēgt distances līgumus ar
  tirgotājiem
  , tā nodrošina, ka
  tirgotāji
  var izmantot tās pakalpojumus tikai tam, lai popularizētu vēstījumus vai piedāvātu produktus un pakalpojumus patērētājiem Savienībā, ja pirms tās pakalpojumu izmantošanas tiešsaistes platforma ir ieguvusi šādu informāciju: | 1.   Ja tiešsaistes platforma ļauj noslēgt distances līgumus ar
  patērētājiem
  , tā nodrošina, ka
  fiziska vai juridiska persona, kas platformā piedāvā produktus vai pakalpojumus,
  var izmantot tās pakalpojumus tikai tam, lai popularizētu vēstījumus vai piedāvātu produktus un pakalpojumus patērētājiem Savienībā, ja pirms tās pakalpojumu izmantošanas tiešsaistes platforma ir ieguvusi šādu informāciju: |
| (a) | tirgotāja
  vārds, uzvārds / nosaukums, adrese, tālruņa numurs un elektroniskā pasta adrese; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Ja tiešsaistes platforma ļauj
  patērētājiem
  noslēgt distances līgumus ar
  tirgotājiem
  , tā nodrošina, ka
  tirgotāji
  var izmantot tās pakalpojumus tikai tam, lai popularizētu vēstījumus vai piedāvātu produktus un pakalpojumus patērētājiem Savienībā, ja pirms tās pakalpojumu izmantošanas tiešsaistes platforma ir ieguvusi šādu informāciju:

1.   Ja tiešsaistes platforma ļauj noslēgt distances līgumus ar
  patērētājiem
  , tā nodrošina, ka
  fiziska vai juridiska persona, kas platformā piedāvā produktus vai pakalpojumus,
  var izmantot tās pakalpojumus tikai tam, lai popularizētu vēstījumus vai piedāvātu produktus un pakalpojumus patērētājiem Savienībā, ja pirms tās pakalpojumu izmantošanas tiešsaistes platforma ir ieguvusi šādu informāciju:

(a)

tirgotāja
  vārds, uzvārds / nosaukums, adrese, tālruņa numurs un elektroniskā pasta adrese;

tirgotāja

| (b) | tirgotāja identifikācijas dokumenta kopija vai jebkurš cits elektronisks dokuments saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
  Padomes50

  Regulas (ES) 910/201450 3. pantā sniegto definīciju; |
| --- | --- |

(b)

tirgotāja identifikācijas dokumenta kopija vai jebkurš cits elektronisks dokuments saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
  Padomes50

  Regulas (ES) 910/201450 3. pantā sniegto definīciju;

Padomes50

| (
  c
  ) | tirgotāja norēķinu konta informācija, ja tas ir fiziska persona; |
| --- | --- |

(
  c
  )

c

tirgotāja norēķinu konta informācija, ja tas ir fiziska persona;

| (
  d
  ) | uzņēmēja nosaukums, adrese, tālruņa numurs un elektroniskā pasta adrese saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
  Padomes51

  Regulas (ES) 2019/102051 3. panta 13. punktā un 4. pantā vai jebkurā attiecīgajā Savienības tiesību aktā sniegto definīciju; |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

uzņēmēja nosaukums, adrese, tālruņa numurs un elektroniskā pasta adrese saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
  Padomes51

  Regulas (ES) 2019/102051 3. panta 13. punktā un 4. pantā vai jebkurā attiecīgajā Savienības tiesību aktā sniegto definīciju;

Padomes51

| (
  e
  ) | ja tirgotājs ir reģistrēts komercreģistrā vai tamlīdzīgā publiskā reģistrā – komercreģistrs, kurā tirgotājs reģistrēts, un tā reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgi šajā reģistrā iekļautie identifikācijas līdzekļi; |
| --- | --- |

(
  e
  )

e

ja tirgotājs ir reģistrēts komercreģistrā vai tamlīdzīgā publiskā reģistrā – komercreģistrs, kurā tirgotājs reģistrēts, un tā reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgi šajā reģistrā iekļautie identifikācijas līdzekļi;

| (
  f
  ) | tirgotāja pašsertifikācija, kas ietver apņemšanos piedāvāt tikai tādus produktus vai pakalpojumus, kas atbilst piemērojamām Savienības tiesību aktu normām. |
| --- | --- |

(
  f
  )

f

tirgotāja pašsertifikācija, kas ietver apņemšanos piedāvāt tikai tādus produktus vai pakalpojumus, kas atbilst piemērojamām Savienības tiesību aktu normām.

| (a) | saņēmēja
  vārds, uzvārds / nosaukums, adrese, tālruņa numurs un elektroniskā pasta adrese; |
| --- | --- |

(a)

saņēmēja
  vārds, uzvārds / nosaukums, adrese, tālruņa numurs un elektroniskā pasta adrese;

saņēmēja

| (b) | ja saņēmējs ir reģistrēts publiskā reģistrā – reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgi šajā reģistrā iekļautie identifikācijas līdzekļi. |
| --- | --- |

(b)

ja saņēmējs ir reģistrēts publiskā reģistrā – reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgi šajā reģistrā iekļautie identifikācijas līdzekļi.

ja saņēmējs ir reģistrēts publiskā reģistrā – reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgi šajā reģistrā iekļautie identifikācijas līdzekļi.

2
  .   Saņemot šādu informāciju, tiešsaistes platforma
  veic piemērotus pasākumus
  , lai novērtētu, vai šā panta 1. punkta a),
  d
  ) un
  e
  ) apakšpunktā minētā informācija ir uzticama, izmantojot jebkuru tādu brīvi pieejamu oficiālu tiešsaistes datubāzi vai saskarni, kuru dara pieejamu dalībvalstis vai Savienība, vai pieprasot
  tirgotājam
  sniegt uzticamu avotu izdotus pamatojuma dokumentus.

2.
     
  Ja produktu vai pakalpojumu sniedzējs ir uzskatāms par tirgotāju saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, papildus 1. punktā noteiktajiem pienākumiem tiešsaistes platforma nodrošina, ka, lai popularizētu vēstījumu par produktiem vai piedāvātu produktus vai pakalpojumus patērētājiem, kas atrodas Savienībā, tirgotājs var izmantot tās pakalpojumus tikai tad, ja pirms tās pakalpojumu izmantošanas tiešsaistes platforma ir ieguvusi šādu informāciju:

| (a
  ) | tirgotāja identifikācijas dokumenta kopija vai jebkurš cits elektronisks dokuments saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
  Padomes
  Regulas (ES) Nr. 910/2014 3. pantā sniegto definīciju; |
| --- | --- |

(a
  )

(a

tirgotāja identifikācijas dokumenta kopija vai jebkurš cits elektronisks dokuments saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
  Padomes
  Regulas (ES) Nr. 910/2014 3. pantā sniegto definīciju;

Padomes

| (
  b
  ) | tirgotāja norēķinu konta informācija, ja tas ir fiziska persona; |
| --- | --- |

(
  b
  )

b

tirgotāja norēķinu konta informācija, ja tas ir fiziska persona;

| (
  c
  ) | uzņēmēja nosaukums, adrese, tālruņa numurs un elektroniskā pasta adrese saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
  Padomes
  Regulas (ES) 2019/1020 3. panta 13. punktā un 4. pantā vai jebkurā attiecīgajā Savienības tiesību aktā sniegto definīciju; |
| --- | --- |

(
  c
  )

c

uzņēmēja nosaukums, adrese, tālruņa numurs un elektroniskā pasta adrese saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
  Padomes
  Regulas (ES) 2019/1020 3. panta 13. punktā un 4. pantā vai jebkurā attiecīgajā Savienības tiesību aktā sniegto definīciju;

Padomes

| (
  d
  ) | ja tirgotājs ir reģistrēts komercreģistrā vai tamlīdzīgā publiskā reģistrā – komercreģistrs, kurā tirgotājs reģistrēts, un tā reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgi šajā reģistrā iekļautie identifikācijas līdzekļi; |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

ja tirgotājs ir reģistrēts komercreģistrā vai tamlīdzīgā publiskā reģistrā – komercreģistrs, kurā tirgotājs reģistrēts, un tā reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgi šajā reģistrā iekļautie identifikācijas līdzekļi;

| (
  e
  ) | tirgotāja pašsertifikācija, kas ietver apņemšanos piedāvāt tikai tādus produktus vai pakalpojumus, kas atbilst piemērojamām Savienības tiesību aktu normām. |
| --- | --- |

(
  e
  )

e

tirgotāja pašsertifikācija, kas ietver apņemšanos piedāvāt tikai tādus produktus vai pakalpojumus, kas atbilst piemērojamām Savienības tiesību aktu normām.

3
  .   Ja tiešsaistes platforma iegūst norādes uz to, ka šā panta 1. punktā minētais informācijas elements, kas iegūts no attiecīgā
  tirgotāja
  , ir neprecīzs vai nepilnīgs, šī platforma pieprasa
  tirgotājam
  izlabot informāciju, lai tas nekavējoties
  vai Savienības vai valstu tiesību aktos noteiktajā laikā
  nodrošinātu, ka visa informācija ir precīza un pilnīga. Ja
  tirgotājs
  neizlabo vai nepapildina šo informāciju, tiešsaistes platforma pārtrauc sniegt attiecīgajam
  tirgotājam
  pakalpojumu līdz brīdim, kad tiek izpildīts pieprasījums.

3
  .   Saņemot šādu informāciju, tiešsaistes platforma
  iegulda vislielākās pūles
  , lai novērtētu, vai šā panta 1. punkta a) un
  b) apakšpunktā un 2. punkta c) un d)
   apakšpunktā minētā informācija ir uzticama, izmantojot jebkuru tādu brīvi pieejamu oficiālu tiešsaistes datubāzi vai saskarni, kuru dara pieejamu dalībvalstis vai Savienība, vai pieprasot
  saņēmējam
  sniegt uzticamu avotu izdotus pamatojuma dokumentus.

4
  .   Tiešsaistes platforma drošā veidā uzglabā informāciju, kas iegūta saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu, visā tās un attiecīgā
  tirgotāja
  savstarpējo līgumattiecību laikā. Pēc tam tā minēto informāciju izdzēš.

4
  .   Ja tiešsaistes platforma iegūst norādes uz to, ka šā panta 1. 
  vai 2.
   punktā minētais informācijas elements, kas iegūts no attiecīgā
  saņēmēja
  , ir neprecīzs vai nepilnīgs, šī platforma pieprasa
  saņēmējam
  izlabot informāciju, lai tas nekavējoties nodrošinātu, ka visa informācija ir precīza un pilnīga. Ja
  saņēmējs
  neizlabo vai nepapildina šo informāciju, tiešsaistes platforma pārtrauc sniegt attiecīgajam
  saņēmējam
  pakalpojumu līdz brīdim, kad tiek izpildīts pieprasījums.

5
  .   Neskarot šā panta
  2
  . punktu, platforma šo informāciju izpauž trešām personām tikai tad, ja to prasa piemērojamie tiesību akti, tostarp 9. pantā minētie rīkojumi un dalībvalstu kompetento iestāžu vai Komisijas izdoti rīkojumi ar mērķi izpildīt šajā regulā noteiktos uzdevumus.

5
  .   Tiešsaistes platforma drošā veidā uzglabā informāciju, kas iegūta saskaņā ar šā panta 1., 2. un
  3.
   punktu, visā tās un attiecīgā
  saņēmēja
  savstarpējo līgumattiecību laikā. Pēc tam tā minēto informāciju izdzēš.

6
  .   Tiešsaistes platforma dara pieejamu šā panta 1. punkta a), d), e) un
  f)
   apakšpunktā minēto informāciju pakalpojuma saņēmējiem skaidrā, viegli pieejamā un saprotamā veidā.

6
  .   Neskarot šā panta
  3
  . punktu, platforma šo informāciju izpauž trešām personām tikai tad, ja to prasa piemērojamie tiesību akti, tostarp 9. pantā minētie rīkojumi un dalībvalstu kompetento iestāžu vai Komisijas izdoti rīkojumi ar mērķi izpildīt šajā regulā noteiktos uzdevumus.

7
  .   Tiešsaistes platforma izstrādā un organizē savu tiešsaistes saskarni tādā veidā, kas ļauj
  tirgotājiem
  pirms līguma noslēgšanas izpildīt savus pienākumus attiecībā uz piemērojamajos Savienības tiesību aktos noteikto informāciju un informāciju par produkta drošumu.

7
  .   Tiešsaistes platforma dara pieejamu šā panta 1. punkta a)
  un b) apakšpunktā, kā arī 2. punkta c),
  d)
  un
  e) apakšpunktā minēto informāciju pakalpojuma saņēmējiem skaidrā, viegli pieejamā un saprotamā veidā.

8
  .   Tiešsaistes platforma izstrādā un organizē savu tiešsaistes saskarni tādā veidā, kas ļauj
  saņēmējiem
  pirms līguma noslēgšanas izpildīt savus pienākumus attiecībā uz piemērojamajos Savienības tiesību aktos noteikto informāciju un informāciju par produkta drošumu.

Pamatojums

Pamatojums

Ievērojamu daļu pakalpojumu piedāvā fiziskas personas, nevis profesionāļi, kas tiek apzīmēti ar terminu “tirgotājs”. Šīs fiziskās personas parasti neievēro, piemēram, valsts vai vietējos noteikumus par īstermiņa nomu, un, pārkāpjot attiecīgos noteikumus, veic nedeklarētu uzņēmējdarbību.

23. grozījums

23.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

25. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai koriģētu šā panta 1. punktā minēto Savienībā esošo pakalpojuma saņēmēju vidējo skaitu mēnesī, ja Savienības iedzīvotāju skaits palielinās vai samazinās par 5 % attiecībā pret tās iedzīvotāju skaitu 2020. gadā vai pret tās iedzīvotāju skaitu tajā gadā, kurā pieņemts nesenākais deleģētais akts, ieviešot korekcijas deleģētā akta veidā. Šādā gadījumā tā koriģē šo skaitli tā, lai tas atbilstu
  10 %
  no Savienības iedzīvotāju skaita tajā gadā, kurā tā pieņem deleģēto aktu, izsakot šo skaitli miljonos un noapaļojot to uz augšu vai uz leju. | Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai koriģētu šā panta 1. punktā minēto Savienībā esošo pakalpojuma saņēmēju vidējo skaitu mēnesī, ja Savienības iedzīvotāju skaits palielinās vai samazinās par 5 % attiecībā pret tās iedzīvotāju skaitu 2020. gadā vai pret tās iedzīvotāju skaitu tajā gadā, kurā pieņemts nesenākais deleģētais akts, ieviešot korekcijas deleģētā akta veidā. Šādā gadījumā tā koriģē šo skaitli tā, lai tas atbilstu
  7 %
  no Savienības iedzīvotāju skaita tajā gadā, kurā tā pieņem deleģēto aktu, izsakot šo skaitli miljonos un noapaļojot to uz augšu vai uz leju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai koriģētu šā panta 1. punktā minēto Savienībā esošo pakalpojuma saņēmēju vidējo skaitu mēnesī, ja Savienības iedzīvotāju skaits palielinās vai samazinās par 5 % attiecībā pret tās iedzīvotāju skaitu 2020. gadā vai pret tās iedzīvotāju skaitu tajā gadā, kurā pieņemts nesenākais deleģētais akts, ieviešot korekcijas deleģētā akta veidā. Šādā gadījumā tā koriģē šo skaitli tā, lai tas atbilstu
  10 %
  no Savienības iedzīvotāju skaita tajā gadā, kurā tā pieņem deleģēto aktu, izsakot šo skaitli miljonos un noapaļojot to uz augšu vai uz leju.

10 %

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai koriģētu šā panta 1. punktā minēto Savienībā esošo pakalpojuma saņēmēju vidējo skaitu mēnesī, ja Savienības iedzīvotāju skaits palielinās vai samazinās par 5 % attiecībā pret tās iedzīvotāju skaitu 2020. gadā vai pret tās iedzīvotāju skaitu tajā gadā, kurā pieņemts nesenākais deleģētais akts, ieviešot korekcijas deleģētā akta veidā. Šādā gadījumā tā koriģē šo skaitli tā, lai tas atbilstu
  7 %
  no Savienības iedzīvotāju skaita tajā gadā, kurā tā pieņem deleģēto aktu, izsakot šo skaitli miljonos un noapaļojot to uz augšu vai uz leju.

7 %

Pamatojums

Pamatojums

Digitālo pakalpojumu tiesību aktā būtu jātiecas noteikt šaurākus limitus attiecībā uz ļoti lielām tiešsaistes platformām.

24. grozījums

24.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

31. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pēc pamatota pieprasījuma un
  tajā norādītā
  saprātīgā laikposmā ļoti lielas tiešsaistes platformas sniedz darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram vai Komisijai piekļuvi datiem, kas nepieciešami, lai pārraudzītu un novērtētu atbilstību šai regulai. Digitālo pakalpojumu koordinators un Komisija izmanto šos datus tikai šādiem nolūkiem. | Pēc pamatota pieprasījuma un
  tajā norādītā
  saprātīgā laikposmā
  , kas jebkurā gadījumā nepārsniedz 72 stundas,
  ļoti lielas tiešsaistes platformas sniedz darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram vai Komisijai piekļuvi datiem, kas nepieciešami, lai pārraudzītu un novērtētu atbilstību šai regulai. Digitālo pakalpojumu koordinators un Komisija izmanto šos datus tikai šādiem nolūkiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pēc pamatota pieprasījuma un
  tajā norādītā
  saprātīgā laikposmā ļoti lielas tiešsaistes platformas sniedz darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram vai Komisijai piekļuvi datiem, kas nepieciešami, lai pārraudzītu un novērtētu atbilstību šai regulai. Digitālo pakalpojumu koordinators un Komisija izmanto šos datus tikai šādiem nolūkiem.

tajā norādītā

Pēc pamatota pieprasījuma un
  tajā norādītā
  saprātīgā laikposmā
  , kas jebkurā gadījumā nepārsniedz 72 stundas,
  ļoti lielas tiešsaistes platformas sniedz darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram vai Komisijai piekļuvi datiem, kas nepieciešami, lai pārraudzītu un novērtētu atbilstību šai regulai. Digitālo pakalpojumu koordinators un Komisija izmanto šos datus tikai šādiem nolūkiem.

tajā norādītā

, kas jebkurā gadījumā nepārsniedz 72 stundas,

Pamatojums

Pamatojums

Lai nodrošinātu augstu atbilstības līmeni, ir svarīgi noteikt īsu periodu obligātai reaģēšanai uz pieprasījumu, kas tiek saņemts no darījumdarbības valsts digitālo pakalpojumu koordinatora.

25. grozījums

25.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

41. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai digitālo pakalpojumu koordinatori varētu izpildīt savus uzdevumus, jānodrošina, lai tiem ir vismaz šādas pilnvaras izmeklēt to dalībvalsts jurisdikcijā esošo starpniecības pakalpojumu sniedzēju darbības:






  (a) | pilnvaras pieprasīt, lai šie pakalpojumu sniedzēji, kā arī visas citas personas, kuras darbojas saistībā ar šo pakalpojumu sniedzēju komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju un kuru rīcībā var būt pamatota informācija par šīs regulas iespējamo pārkāpumu, tostarp organizācijas, kas veic 28. pantā un 50. panta 3. punktā minētās revīzijas, sniedz šādu informāciju piemērotā termiņā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai digitālo pakalpojumu koordinatori varētu izpildīt savus uzdevumus, jānodrošina, lai tiem ir vismaz šādas pilnvaras izmeklēt to dalībvalsts jurisdikcijā esošo starpniecības pakalpojumu sniedzēju darbības:

(a)

pilnvaras pieprasīt, lai šie pakalpojumu sniedzēji, kā arī visas citas personas, kuras darbojas saistībā ar šo pakalpojumu sniedzēju komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju un kuru rīcībā var būt pamatota informācija par šīs regulas iespējamo pārkāpumu, tostarp organizācijas, kas veic 28. pantā un 50. panta 3. punktā minētās revīzijas, sniedz šādu informāciju piemērotā termiņā;

Lai digitālo pakalpojumu koordinatori varētu izpildīt savus uzdevumus, jānodrošina, lai tiem ir vismaz šādas pilnvaras izmeklēt to dalībvalsts jurisdikcijā esošo starpniecības pakalpojumu sniedzēju darbības:

| (a) | pilnvaras pieprasīt, lai šie pakalpojumu sniedzēji, kā arī visas citas personas, kuras darbojas saistībā ar šo pakalpojumu sniedzēju komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju un kuru rīcībā var būt pamatota informācija par šīs regulas iespējamo pārkāpumu, tostarp organizācijas, kas veic 28. pantā un 50. panta 3. punktā minētās revīzijas, sniedz šādu informāciju piemērotā termiņā
  , taču ne vēlāk kā 72 stundu laikā
  ; |
| --- | --- |

(a)

pilnvaras pieprasīt, lai šie pakalpojumu sniedzēji, kā arī visas citas personas, kuras darbojas saistībā ar šo pakalpojumu sniedzēju komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju un kuru rīcībā var būt pamatota informācija par šīs regulas iespējamo pārkāpumu, tostarp organizācijas, kas veic 28. pantā un 50. panta 3. punktā minētās revīzijas, sniedz šādu informāciju piemērotā termiņā
  , taču ne vēlāk kā 72 stundu laikā
  ;

, taču ne vēlāk kā 72 stundu laikā

Pamatojums

Pamatojums

Konkrētu obligāto termiņu noteikšana liek pakalpojuma sniedzējam rīkoties ātri, un tādējādi tiek ierobežots šāda kaitējuma risks.

26. grozījums

26.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

45. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja digitālo pakalpojumu koordinatoram ir pamats aizdomām, ka šīs regulas pārkāpumu ir izdarījis starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kurš nav attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā, šis koordinators pieprasa darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu. | Ja digitālo pakalpojumu koordinatoram ir pamats aizdomām, ka šīs regulas pārkāpumu ir izdarījis starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kurš nav attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā, šis koordinators pieprasa darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu. |
| Ja padomei ir pamats aizdomām, ka šīs regulas pārkāpumu ir izdarījis starpniecības pakalpojumu sniedzējs tādā veidā, ka ir iesaistītas vismaz trīs dalībvalstis, tā
  var ieteikt
  darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu. | Ja padomei ir pamats aizdomām, ka šīs regulas pārkāpumu ir izdarījis starpniecības pakalpojumu sniedzējs tādā veidā, ka ir iesaistītas vismaz trīs dalībvalstis, tā
  lūdz
  darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja digitālo pakalpojumu koordinatoram ir pamats aizdomām, ka šīs regulas pārkāpumu ir izdarījis starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kurš nav attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā, šis koordinators pieprasa darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

Ja digitālo pakalpojumu koordinatoram ir pamats aizdomām, ka šīs regulas pārkāpumu ir izdarījis starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kurš nav attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā, šis koordinators pieprasa darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

Ja padomei ir pamats aizdomām, ka šīs regulas pārkāpumu ir izdarījis starpniecības pakalpojumu sniedzējs tādā veidā, ka ir iesaistītas vismaz trīs dalībvalstis, tā
  var ieteikt
  darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

var ieteikt

Ja padomei ir pamats aizdomām, ka šīs regulas pārkāpumu ir izdarījis starpniecības pakalpojumu sniedzējs tādā veidā, ka ir iesaistītas vismaz trīs dalībvalstis, tā
  lūdz
  darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

lūdz

Pamatojums

Pamatojums

Valdei būtu nevis jāiesaka, bet jālūdz darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram izvērtēt lietu un veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

27. grozījums

27.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

45. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šā panta 1. punktā minētajā pieprasījumā
  vai ieteikumā
  norāda vismaz šādu informāciju: | Šā panta 1. punktā minētajā pieprasījumā norāda vismaz šādu informāciju: |
| (a) | attiecīgā starpniecības pakalpojumu sniedzēja kontaktpunkts, kā noteikts 10. pantā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šā panta 1. punktā minētajā pieprasījumā
  vai ieteikumā
  norāda vismaz šādu informāciju:

vai ieteikumā

Šā panta 1. punktā minētajā pieprasījumā norāda vismaz šādu informāciju:

(a)

attiecīgā starpniecības pakalpojumu sniedzēja kontaktpunkts, kā noteikts 10. pantā;

| (a) | attiecīgā starpniecības pakalpojumu sniedzēja kontaktpunkts, kā noteikts 10. pantā; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgā starpniecības pakalpojumu sniedzēja kontaktpunkts, kā noteikts 10. pantā;

| (b) | jāapraksta attiecīgie fakti, šīs regulas attiecīgie noteikumi un iemesli, kāpēc digitālo pakalpojumu koordinatoram, kas nosūtījis pieprasījumu, vai padomei ir aizdomas, ka pakalpojumu sniedzējs ir pārkāpis šo regulu; |
| --- | --- |

(b)

jāapraksta attiecīgie fakti, šīs regulas attiecīgie noteikumi un iemesli, kāpēc digitālo pakalpojumu koordinatoram, kas nosūtījis pieprasījumu, vai padomei ir aizdomas, ka pakalpojumu sniedzējs ir pārkāpis šo regulu;

| (b) | jāapraksta attiecīgie fakti, šīs regulas attiecīgie noteikumi un iemesli, kāpēc digitālo pakalpojumu koordinatoram, kas nosūtījis pieprasījumu, vai padomei ir aizdomas, ka pakalpojumu sniedzējs ir pārkāpis šo regulu; |
| --- | --- |

(b)

jāapraksta attiecīgie fakti, šīs regulas attiecīgie noteikumi un iemesli, kāpēc digitālo pakalpojumu koordinatoram, kas nosūtījis pieprasījumu, vai padomei ir aizdomas, ka pakalpojumu sniedzējs ir pārkāpis šo regulu;

| (c) | citāda informācija, ko pieprasījumu nosūtījušais digitālo pakalpojumu koordinators vai padome uzskata par atbilstīgu, tostarp attiecīgā gadījumā informācija, kas ievākta pēc savas iniciatīvas, vai ieteikumi par to, kādi konkrēti izmeklēšanas vai izpildes pasākumi, ieskaitot pagaidu pasākumus, ir veicami. |
| --- | --- |

(c)

citāda informācija, ko pieprasījumu nosūtījušais digitālo pakalpojumu koordinators vai padome uzskata par atbilstīgu, tostarp attiecīgā gadījumā informācija, kas ievākta pēc savas iniciatīvas, vai ieteikumi par to, kādi konkrēti izmeklēšanas vai izpildes pasākumi, ieskaitot pagaidu pasākumus, ir veicami.

| (c) | citāda informācija, ko pieprasījumu nosūtījušais digitālo pakalpojumu koordinators vai padome uzskata par atbilstīgu, tostarp attiecīgā gadījumā informācija, kas ievākta pēc savas iniciatīvas, vai ieteikumi par to, kādi konkrēti izmeklēšanas vai izpildes pasākumi, ieskaitot pagaidu pasākumus, ir veicami. |
| --- | --- |

(c)

citāda informācija, ko pieprasījumu nosūtījušais digitālo pakalpojumu koordinators vai padome uzskata par atbilstīgu, tostarp attiecīgā gadījumā informācija, kas ievākta pēc savas iniciatīvas, vai ieteikumi par to, kādi konkrēti izmeklēšanas vai izpildes pasākumi, ieskaitot pagaidu pasākumus, ir veicami.

Pamatojums

Pamatojums

Tam būtu jābūt pieprasījumam, nevis tikai ieteikumam.

28. grozījums

28.

grozījums

COM(2020) 825 final – 1. daļa

46. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram ir pamats aizdomām, ka šo regulu pārkāpj ļoti liela tiešsaistes platforma,
  tas
  var lūgt Komisijai veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai saskaņā ar 3. iedaļu. Tādā lūgumā ietver visu 45. panta 2. punktā uzskaitīto informāciju un norāda, kādu iemeslu dēļ ir lūgta Komisijas iejaukšanās. | Ja darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram
  vai vismaz triju dalībvalstu digitālo pakalpojumu koordinatoriem
  ir pamats aizdomām, ka šo regulu pārkāpj ļoti liela tiešsaistes platforma,
  tie
  var lūgt Komisijai veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai saskaņā ar 3. iedaļu. Tādā lūgumā ietver visu 45. panta 2. punktā uzskaitīto informāciju un norāda, kādu iemeslu dēļ ir lūgta Komisijas iejaukšanās. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram ir pamats aizdomām, ka šo regulu pārkāpj ļoti liela tiešsaistes platforma,
  tas
  var lūgt Komisijai veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai saskaņā ar 3. iedaļu. Tādā lūgumā ietver visu 45. panta 2. punktā uzskaitīto informāciju un norāda, kādu iemeslu dēļ ir lūgta Komisijas iejaukšanās.

tas

Ja darījumdarbības vietas digitālo pakalpojumu koordinatoram
  vai vismaz triju dalībvalstu digitālo pakalpojumu koordinatoriem
  ir pamats aizdomām, ka šo regulu pārkāpj ļoti liela tiešsaistes platforma,
  tie
  var lūgt Komisijai veikt nepieciešamos izmeklēšanas un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai saskaņā ar 3. iedaļu. Tādā lūgumā ietver visu 45. panta 2. punktā uzskaitīto informāciju un norāda, kādu iemeslu dēļ ir lūgta Komisijas iejaukšanās.

vai vismaz triju dalībvalstu digitālo pakalpojumu koordinatoriem

tie

Pamatojums

Pamatojums

Ar šo regulu vajadzētu nodrošināt digitālo pakalpojumu koordinatoriem instrumentu kopīgai rīcībai gadījumā, ja ir pamats aizdomām, ka ļoti liela tiešsaistes platforma to ir pārkāpusi.

29. grozījums

29.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

Jauns apsvērums aiz 1. apsvēruma

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Nav nekādu šaubu, ka Eiropas tirgū dominē vārtziņu platformas, kas jau gadiem sniedz platformu pamatpakalpojumus. Lai gan veiksmīgas uzņēmējdarbības veidošana ir pilnībā saderīga ar konkurenci, ir jānovērš pārmērīga tirgus vara un iespējama ļaunprātīga izmantošana. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Nav nekādu šaubu, ka Eiropas tirgū dominē vārtziņu platformas, kas jau gadiem sniedz platformu pamatpakalpojumus. Lai gan veiksmīgas uzņēmējdarbības veidošana ir pilnībā saderīga ar konkurenci, ir jānovērš pārmērīga tirgus vara un iespējama ļaunprātīga izmantošana.

Nav nekādu šaubu, ka Eiropas tirgū dominē vārtziņu platformas, kas jau gadiem sniedz platformu pamatpakalpojumus. Lai gan veiksmīgas uzņēmējdarbības veidošana ir pilnībā saderīga ar konkurenci, ir jānovērš pārmērīga tirgus vara un iespējama ļaunprātīga izmantošana.

Pamatojums

Pamatojums

Veiksmīgas uzņēmējdarbības veidošana, ar ko nodarbojas daudzas platformas, ir pilnībā saderīga ar konkurenci. Taču būtu jāuzsver uz datiem balstītu uzņēmējdarbības modeļu kopējais nozīmīgums un sekas, kā arī jānorāda uz informācijas asimetriju starp vārtziņiem un galalietotājiem un komerciālajiem lietotājiem, jo priekšlikums lielā mērā tika uzskatīts par nepieciešamu šī iemesla dēļ.

30. grozījums

30.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

9. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Iekšējā tirgus sadrumstalotību var pilnvērtīgi novērst tikai tad, ja
  dalībvalstīm
  ir liegts piemērot valsts noteikumus
  ,
  kas īpaši attiecas uz uzņēmumu un pakalpojumu veidiem, kuri aptverti šajā regulā
  .
  Tajā pašā laikā, tā
  kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, kā arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu.
  Tomēr minēto noteikumu piemērošanai nevajadzētu skart ar šo regulu vārtziņiem uzliktos pienākumus un to vienotu un pilnvērtīgu piemērošanu iekšējā tirgū. | Šī regula
  dalībvalstīm
  neliedz uzlikt tādus pašus
  ,
  stingrākus vai atšķirīgus pienākumus uzņēmumiem, lai īstenotu sabiedrības leģitīmās intereses saskaņā ar Savienības tiesību aktiem
  .
  Sabiedrības leģitīmās intereses var būt, piemēram, patērētāju aizsardzība, negodīgas konkurences apkarošana un mediju brīvības un plurālisma aizsardzība. Proti, šī regula dalībvalstīm neliedz šādas leģitīmās intereses īstenot, uzliekot pienākumus kā uzņēmumiem, kam ir vārtziņa statuss šīs regulas nozīmē, tā arī citiem uzņēmumiem. Tā
  kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, kā arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Iekšējā tirgus sadrumstalotību var pilnvērtīgi novērst tikai tad, ja
  dalībvalstīm
  ir liegts piemērot valsts noteikumus
  ,
  kas īpaši attiecas uz uzņēmumu un pakalpojumu veidiem, kuri aptverti šajā regulā
  .
  Tajā pašā laikā, tā
  kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, kā arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu.
  Tomēr minēto noteikumu piemērošanai nevajadzētu skart ar šo regulu vārtziņiem uzliktos pienākumus un to vienotu un pilnvērtīgu piemērošanu iekšējā tirgū.

Iekšējā tirgus sadrumstalotību var pilnvērtīgi novērst tikai tad, ja

ir liegts piemērot valsts noteikumus

kas īpaši attiecas uz uzņēmumu un pakalpojumu veidiem, kuri aptverti šajā regulā

Tajā pašā laikā, tā

Tomēr minēto noteikumu piemērošanai nevajadzētu skart ar šo regulu vārtziņiem uzliktos pienākumus un to vienotu un pilnvērtīgu piemērošanu iekšējā tirgū.

Šī regula
  dalībvalstīm
  neliedz uzlikt tādus pašus
  ,
  stingrākus vai atšķirīgus pienākumus uzņēmumiem, lai īstenotu sabiedrības leģitīmās intereses saskaņā ar Savienības tiesību aktiem
  .
  Sabiedrības leģitīmās intereses var būt, piemēram, patērētāju aizsardzība, negodīgas konkurences apkarošana un mediju brīvības un plurālisma aizsardzība. Proti, šī regula dalībvalstīm neliedz šādas leģitīmās intereses īstenot, uzliekot pienākumus kā uzņēmumiem, kam ir vārtziņa statuss šīs regulas nozīmē, tā arī citiem uzņēmumiem. Tā
  kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, kā arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu.

Šī regula

neliedz uzlikt tādus pašus

stingrākus vai atšķirīgus pienākumus uzņēmumiem, lai īstenotu sabiedrības leģitīmās intereses saskaņā ar Savienības tiesību aktiem

Sabiedrības leģitīmās intereses var būt, piemēram, patērētāju aizsardzība, negodīgas konkurences apkarošana un mediju brīvības un plurālisma aizsardzība. Proti, šī regula dalībvalstīm neliedz šādas leģitīmās intereses īstenot, uzliekot pienākumus kā uzņēmumiem, kam ir vārtziņa statuss šīs regulas nozīmē, tā arī citiem uzņēmumiem. Tā

31. grozījums

31.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

11. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šai regulai būtu jāpapildina arī noteikumi, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē dažus šajā regulā aptverto pakalpojumu sniegšanas aspektus, proti, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150 (1), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas xx/xx/ES [Digitālo pakalpojumu tiesību akts] (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/790 (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2010/13 (6), kā arī valstu noteikumiem,
  kuru mērķis ir šo
  Savienības tiesību
  aktu izpilde vai, attiecīgā gadījumā, īstenošana, un tai nebūtu jāskar minēto noteikumu piemērošana
  . | Šai regulai būtu jāpapildina arī noteikumi, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē dažus šajā regulā aptverto pakalpojumu sniegšanas aspektus, proti, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas xx/xx/ES [Digitālo pakalpojumu tiesību akts], Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/790, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2010/13 (1), kā arī valstu noteikumiem,
  kas pieņemti saskaņā ar šiem
  Savienības tiesību
  aktiem
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šai regulai būtu jāpapildina arī noteikumi, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē dažus šajā regulā aptverto pakalpojumu sniegšanas aspektus, proti, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150 (1), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas xx/xx/ES [Digitālo pakalpojumu tiesību akts] (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/790 (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2010/13 (6), kā arī valstu noteikumiem,
  kuru mērķis ir šo
  Savienības tiesību
  aktu izpilde vai, attiecīgā gadījumā, īstenošana, un tai nebūtu jāskar minēto noteikumu piemērošana
  .

1

2

3

4

5

6

kuru mērķis ir šo

aktu izpilde vai, attiecīgā gadījumā, īstenošana, un tai nebūtu jāskar minēto noteikumu piemērošana

Šai regulai būtu jāpapildina arī noteikumi, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē dažus šajā regulā aptverto pakalpojumu sniegšanas aspektus, proti, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas xx/xx/ES [Digitālo pakalpojumu tiesību akts], Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/790, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2010/13 (1), kā arī valstu noteikumiem,
  kas pieņemti saskaņā ar šiem
  Savienības tiesību
  aktiem
  .

1

kas pieņemti saskaņā ar šiem

aktiem

32. grozījums

32.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

13. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Proti, tiešsaistes starpniecības pakalpojumi, tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas, tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi, video koplietošanas platformu pakalpojumi, numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, mākoņpakalpojumi un tiešsaistes reklāmas pakalpojumi spēj ietekmēt lielu skaitu galalietotāju un uzņēmumu, un tas rada negodīgas darījumdarbības risku. Tāpēc tie būtu jāiekļauj platformas pamatpakalpojumu definīcijā un uz tiem jāattiecina šīs regulas darbības joma. Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi var būt aktīvi arī finanšu pakalpojumu jomā, un tie var būt starpnieki vai tikt izmantoti tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri uzskaitīti neizsmeļošajā sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 II pielikumā (1). Noteiktos apstākļos galalietotāju jēdziens būtu jāattiecina uz lietotājiem, kurus parasti uzskata par komerciālajiem lietotājiem, bet kuri konkrētajā situācijā platformas pamatpakalpojumus neizmanto, lai nodrošinātu preces vai pakalpojumus citiem galalietotājiem, piemēram, uzņēmumiem, kas izmanto mākoņpakalpojumus savām vajadzībām. | Proti, tiešsaistes starpniecības pakalpojumi,
  tostarp (tiešsaistes) tirdzniecības vietas, lietojumprogrammu veikali, digitālie balss asistenti un platformas, kas ietver balss palīdzības tehnoloģijas un tiešsaistes starpniecības pakalpojumus citās nozarēs (piemēram, mobilitāte, transports vai enerģētika), kā arī
  tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas,
  tīmekļa pārlūkprogrammas,
  tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi, video koplietošanas platformu pakalpojumi, numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, mākoņpakalpojumi un tiešsaistes reklāmas pakalpojumi spēj ietekmēt lielu skaitu galalietotāju un uzņēmumu, un tas rada negodīgas darījumdarbības risku. Tāpēc tie būtu jāiekļauj platformas pamatpakalpojumu definīcijā un uz tiem jāattiecina šīs regulas darbības joma. Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi var būt aktīvi arī finanšu pakalpojumu jomā, un tie var būt starpnieki vai tikt izmantoti tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri uzskaitīti neizsmeļošajā sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 II pielikumā (1). Noteiktos apstākļos galalietotāju jēdziens būtu jāattiecina uz lietotājiem, kurus parasti uzskata par komerciālajiem lietotājiem, bet kuri konkrētajā situācijā platformas pamatpakalpojumus neizmanto, lai nodrošinātu preces vai pakalpojumus citiem galalietotājiem, piemēram, uzņēmumiem, kas izmanto mākoņpakalpojumus savām vajadzībām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Proti, tiešsaistes starpniecības pakalpojumi, tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas, tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi, video koplietošanas platformu pakalpojumi, numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, mākoņpakalpojumi un tiešsaistes reklāmas pakalpojumi spēj ietekmēt lielu skaitu galalietotāju un uzņēmumu, un tas rada negodīgas darījumdarbības risku. Tāpēc tie būtu jāiekļauj platformas pamatpakalpojumu definīcijā un uz tiem jāattiecina šīs regulas darbības joma. Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi var būt aktīvi arī finanšu pakalpojumu jomā, un tie var būt starpnieki vai tikt izmantoti tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri uzskaitīti neizsmeļošajā sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 II pielikumā (1). Noteiktos apstākļos galalietotāju jēdziens būtu jāattiecina uz lietotājiem, kurus parasti uzskata par komerciālajiem lietotājiem, bet kuri konkrētajā situācijā platformas pamatpakalpojumus neizmanto, lai nodrošinātu preces vai pakalpojumus citiem galalietotājiem, piemēram, uzņēmumiem, kas izmanto mākoņpakalpojumus savām vajadzībām.

1

Proti, tiešsaistes starpniecības pakalpojumi,
  tostarp (tiešsaistes) tirdzniecības vietas, lietojumprogrammu veikali, digitālie balss asistenti un platformas, kas ietver balss palīdzības tehnoloģijas un tiešsaistes starpniecības pakalpojumus citās nozarēs (piemēram, mobilitāte, transports vai enerģētika), kā arī
  tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas,
  tīmekļa pārlūkprogrammas,
  tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi, video koplietošanas platformu pakalpojumi, numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, mākoņpakalpojumi un tiešsaistes reklāmas pakalpojumi spēj ietekmēt lielu skaitu galalietotāju un uzņēmumu, un tas rada negodīgas darījumdarbības risku. Tāpēc tie būtu jāiekļauj platformas pamatpakalpojumu definīcijā un uz tiem jāattiecina šīs regulas darbības joma. Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi var būt aktīvi arī finanšu pakalpojumu jomā, un tie var būt starpnieki vai tikt izmantoti tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri uzskaitīti neizsmeļošajā sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 II pielikumā (1). Noteiktos apstākļos galalietotāju jēdziens būtu jāattiecina uz lietotājiem, kurus parasti uzskata par komerciālajiem lietotājiem, bet kuri konkrētajā situācijā platformas pamatpakalpojumus neizmanto, lai nodrošinātu preces vai pakalpojumus citiem galalietotājiem, piemēram, uzņēmumiem, kas izmanto mākoņpakalpojumus savām vajadzībām.

tostarp (tiešsaistes) tirdzniecības vietas, lietojumprogrammu veikali, digitālie balss asistenti un platformas, kas ietver balss palīdzības tehnoloģijas un tiešsaistes starpniecības pakalpojumus citās nozarēs (piemēram, mobilitāte, transports vai enerģētika), kā arī

tīmekļa pārlūkprogrammas,

1

33. grozījums

33.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

43. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Noteiktos apstākļos vārtzinim var būt divējāda funkcija kā platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, jo tas nodrošina platformas pamatpakalpojumu saviem komerciālajiem lietotājiem un tajā pašā laikā konkurē ar tiem pašiem komerciālajiem lietotājiem, sniedzot tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus vai piedāvājot tādus pašus vai līdzīgus produktus tiem pašiem galalietotājiem. Šādos apstākļos vārtzinis var gūt labumu no savas divējādās funkcijas, izmantojot datus, kas iegūti no komerciālo lietotāju veiktajiem darījumiem pamatplatformā, savu pakalpojumu vajadzībām, kuri ir līdzīgi komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Tas var būt, piemēram, gadījumā, ja vārtzinis nodrošina tiešsaistes tirdzniecības vietu vai lietotņu veikalu komerciālajiem lietotājiem un vienlaikus piedāvā pakalpojumus šiem komerciālajiem lietotājiem kā tiešsaistes mazumtirgotājs vai lietojumprogrammu nodrošinātājs. Lai novērstu to, ka vārtziņi negodīgi izmanto savu divējādo funkciju, būtu jānodrošina, ka viņi atturas izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas var ietvert anonimizētus datus un persondatus,
  kuri nav publiski pieejami,
  lai piedāvātu pakalpojumus, kas līdzinās to komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Šis pienākums būtu jāattiecina uz vārtzini kopumā, arī uz tā struktūrvienību, kas konkurē ar platformas pamatpakalpojuma komerciālajiem lietotājiem, bet ne tikai uz to. | Noteiktos apstākļos vārtzinim var būt divējāda funkcija kā platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, jo tas nodrošina platformas pamatpakalpojumu saviem komerciālajiem lietotājiem un tajā pašā laikā konkurē ar tiem pašiem komerciālajiem lietotājiem, sniedzot tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus vai piedāvājot tādus pašus vai līdzīgus produktus tiem pašiem galalietotājiem. Šādos apstākļos vārtzinis var gūt labumu no savas divējādās funkcijas, izmantojot datus, kas iegūti no komerciālo lietotāju veiktajiem darījumiem pamatplatformā, savu pakalpojumu vajadzībām, kuri ir līdzīgi komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Tas var būt, piemēram, gadījumā, ja vārtzinis nodrošina tiešsaistes tirdzniecības vietu vai lietotņu veikalu komerciālajiem lietotājiem un vienlaikus piedāvā pakalpojumus šiem komerciālajiem lietotājiem kā tiešsaistes mazumtirgotājs vai lietojumprogrammu nodrošinātājs. Lai novērstu to, ka vārtziņi negodīgi izmanto savu divējādo funkciju, būtu jānodrošina, ka viņi atturas izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas var ietvert anonimizētus datus un persondatus, lai piedāvātu pakalpojumus, kas līdzinās to komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Šis pienākums būtu jāattiecina uz vārtzini kopumā, arī uz tā struktūrvienību, kas konkurē ar platformas pamatpakalpojuma komerciālajiem lietotājiem, bet ne tikai uz to. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Noteiktos apstākļos vārtzinim var būt divējāda funkcija kā platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, jo tas nodrošina platformas pamatpakalpojumu saviem komerciālajiem lietotājiem un tajā pašā laikā konkurē ar tiem pašiem komerciālajiem lietotājiem, sniedzot tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus vai piedāvājot tādus pašus vai līdzīgus produktus tiem pašiem galalietotājiem. Šādos apstākļos vārtzinis var gūt labumu no savas divējādās funkcijas, izmantojot datus, kas iegūti no komerciālo lietotāju veiktajiem darījumiem pamatplatformā, savu pakalpojumu vajadzībām, kuri ir līdzīgi komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Tas var būt, piemēram, gadījumā, ja vārtzinis nodrošina tiešsaistes tirdzniecības vietu vai lietotņu veikalu komerciālajiem lietotājiem un vienlaikus piedāvā pakalpojumus šiem komerciālajiem lietotājiem kā tiešsaistes mazumtirgotājs vai lietojumprogrammu nodrošinātājs. Lai novērstu to, ka vārtziņi negodīgi izmanto savu divējādo funkciju, būtu jānodrošina, ka viņi atturas izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas var ietvert anonimizētus datus un persondatus,
  kuri nav publiski pieejami,
  lai piedāvātu pakalpojumus, kas līdzinās to komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Šis pienākums būtu jāattiecina uz vārtzini kopumā, arī uz tā struktūrvienību, kas konkurē ar platformas pamatpakalpojuma komerciālajiem lietotājiem, bet ne tikai uz to.

kuri nav publiski pieejami,

Noteiktos apstākļos vārtzinim var būt divējāda funkcija kā platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, jo tas nodrošina platformas pamatpakalpojumu saviem komerciālajiem lietotājiem un tajā pašā laikā konkurē ar tiem pašiem komerciālajiem lietotājiem, sniedzot tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus vai piedāvājot tādus pašus vai līdzīgus produktus tiem pašiem galalietotājiem. Šādos apstākļos vārtzinis var gūt labumu no savas divējādās funkcijas, izmantojot datus, kas iegūti no komerciālo lietotāju veiktajiem darījumiem pamatplatformā, savu pakalpojumu vajadzībām, kuri ir līdzīgi komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Tas var būt, piemēram, gadījumā, ja vārtzinis nodrošina tiešsaistes tirdzniecības vietu vai lietotņu veikalu komerciālajiem lietotājiem un vienlaikus piedāvā pakalpojumus šiem komerciālajiem lietotājiem kā tiešsaistes mazumtirgotājs vai lietojumprogrammu nodrošinātājs. Lai novērstu to, ka vārtziņi negodīgi izmanto savu divējādo funkciju, būtu jānodrošina, ka viņi atturas izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas var ietvert anonimizētus datus un persondatus, lai piedāvātu pakalpojumus, kas līdzinās to komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem. Šis pienākums būtu jāattiecina uz vārtzini kopumā, arī uz tā struktūrvienību, kas konkurē ar platformas pamatpakalpojuma komerciālajiem lietotājiem, bet ne tikai uz to.

Pamatojums

Pamatojums

Šī definīcija sniegtu vārtziņiem pārāk plašu rīcības brīvību.

34. grozījums

34.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

1. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis ar tiesību aktiem, noteikumiem vai administratīvu rīcību vārtziņiem nepiemēro papildu pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt konkurējošus un godīgus tirgus. Tas neskar noteikumus, kuru mērķis ir citas likumīgas sabiedrības intereses atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Proti, nekas šajā regulā neliedz dalībvalstīm piemērot Savienības tiesību aktiem atbilstīgus pienākumus uzņēmumiem, to vidū platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem,
  ja šie pienākumi nav saistīti ar attiecīgo uzņēmumu vārtziņa statusu šīs regulas nozīmē un ja to mērķis ir aizsargāt
  patērētājus
  vai apkarot
  negodīgu konkurenci. | Dalībvalstis ar tiesību aktiem, noteikumiem vai administratīvu rīcību vārtziņiem nepiemēro papildu pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt konkurējošus un godīgus tirgus. Tas neskar noteikumus, kuru mērķis ir citas likumīgas sabiedrības intereses atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Proti, nekas šajā regulā neliedz dalībvalstīm piemērot Savienības tiesību aktiem atbilstīgus pienākumus uzņēmumiem, to vidū platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem,
  lai aizsargātu
  patērētājus
  , apkarotu
  negodīgu konkurenci
  , aizsargātu mediju plurālismu vai īstenotu leģitīmas intereses
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis ar tiesību aktiem, noteikumiem vai administratīvu rīcību vārtziņiem nepiemēro papildu pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt konkurējošus un godīgus tirgus. Tas neskar noteikumus, kuru mērķis ir citas likumīgas sabiedrības intereses atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Proti, nekas šajā regulā neliedz dalībvalstīm piemērot Savienības tiesību aktiem atbilstīgus pienākumus uzņēmumiem, to vidū platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem,
  ja šie pienākumi nav saistīti ar attiecīgo uzņēmumu vārtziņa statusu šīs regulas nozīmē un ja to mērķis ir aizsargāt
  patērētājus
  vai apkarot
  negodīgu konkurenci.

ja šie pienākumi nav saistīti ar attiecīgo uzņēmumu vārtziņa statusu šīs regulas nozīmē un ja to mērķis ir aizsargāt

vai apkarot

Dalībvalstis ar tiesību aktiem, noteikumiem vai administratīvu rīcību vārtziņiem nepiemēro papildu pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt konkurējošus un godīgus tirgus. Tas neskar noteikumus, kuru mērķis ir citas likumīgas sabiedrības intereses atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Proti, nekas šajā regulā neliedz dalībvalstīm piemērot Savienības tiesību aktiem atbilstīgus pienākumus uzņēmumiem, to vidū platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem,
  lai aizsargātu
  patērētājus
  , apkarotu
  negodīgu konkurenci
  , aizsargātu mediju plurālismu vai īstenotu leģitīmas intereses
  .

lai aizsargātu

, apkarotu

, aizsargātu mediju plurālismu vai īstenotu leģitīmas intereses

35. grozījums

35.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

1. panta 6. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula neskar LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Tāpat tā neskar šādu noteikumu piemērošanu: valstu noteikumi, kas aizliedz konkurenci ierobežojošas vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumus, saskaņotas darbības un dominējoša stāvokļa izmantošanu; valstu noteikumi, kas aizliedz cita veida vienpusēju rīcību
  , ciktāl šādi noteikumi attiecas uz uzņēmumiem, kas nav vārtziņi, vai nozīmē papildu pienākumu piemērošanu vārtziņiem
  ; Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (1) un valstu noteikumi par apvienošanos kontroli; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) ..../.. (2). | Šī regula neskar LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Tāpat tā neskar šādu noteikumu piemērošanu: valstu noteikumi, kas aizliedz konkurenci ierobežojošas vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumus, saskaņotas darbības un dominējoša stāvokļa izmantošanu; valstu noteikumi, kas aizliedz cita veida vienpusēju rīcību; Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 un valstu noteikumi par apvienošanos kontroli; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) ..../.. .
  Proti, šī regula dalībvalstīm neliedz uzlikt pienākumus uzņēmumiem, kas nav vārtziņi, vai noteikt papildu pienākumus vārtziņiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šī regula neskar LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Tāpat tā neskar šādu noteikumu piemērošanu: valstu noteikumi, kas aizliedz konkurenci ierobežojošas vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumus, saskaņotas darbības un dominējoša stāvokļa izmantošanu; valstu noteikumi, kas aizliedz cita veida vienpusēju rīcību
  , ciktāl šādi noteikumi attiecas uz uzņēmumiem, kas nav vārtziņi, vai nozīmē papildu pienākumu piemērošanu vārtziņiem
  ; Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (1) un valstu noteikumi par apvienošanos kontroli; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) ..../.. (2).

, ciktāl šādi noteikumi attiecas uz uzņēmumiem, kas nav vārtziņi, vai nozīmē papildu pienākumu piemērošanu vārtziņiem

1

2

Šī regula neskar LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Tāpat tā neskar šādu noteikumu piemērošanu: valstu noteikumi, kas aizliedz konkurenci ierobežojošas vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumus, saskaņotas darbības un dominējoša stāvokļa izmantošanu; valstu noteikumi, kas aizliedz cita veida vienpusēju rīcību; Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 un valstu noteikumi par apvienošanos kontroli; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) ..../.. .
  Proti, šī regula dalībvalstīm neliedz uzlikt pienākumus uzņēmumiem, kas nav vārtziņi, vai noteikt papildu pienākumus vārtziņiem.

Proti, šī regula dalībvalstīm neliedz uzlikt pienākumus uzņēmumiem, kas nav vārtziņi, vai noteikt papildu pienākumus vārtziņiem.

36. grozījums

36.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

1. panta 7. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Valstu iestādes nepieņem lēmumus, kas būtu pretrunīgi lēmumam, kuru
  Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu. Komisija un dalībvalstis cieši sadarbojas un koordinē
  savas izpildes darbības
  . | Valstu iestādes nepieņem lēmumus, kas būtu pretrunīgi lēmumam, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu.
  Attiecībā uz izpildes pasākumiem
  Komisija un dalībvalstis
  , kuras rīkojas iekšēji saskaņoti ar attiecīgajām pašvaldībām, vajadzības gadījumā
  cieši sadarbojas un
  cieši
  koordinē
  savu darbību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Valstu iestādes nepieņem lēmumus, kas būtu pretrunīgi lēmumam, kuru

Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu. Komisija un dalībvalstis cieši sadarbojas un koordinē
  savas izpildes darbības
  .

savas izpildes darbības

Valstu iestādes nepieņem lēmumus, kas būtu pretrunīgi lēmumam, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu.
  Attiecībā uz izpildes pasākumiem
  Komisija un dalībvalstis
  , kuras rīkojas iekšēji saskaņoti ar attiecīgajām pašvaldībām, vajadzības gadījumā
  cieši sadarbojas un
  cieši
  koordinē
  savu darbību.

Attiecībā uz izpildes pasākumiem

, kuras rīkojas iekšēji saskaņoti ar attiecīgajām pašvaldībām, vajadzības gadījumā

cieši

savu darbību.

Pamatojums

Pamatojums

Būtu jāuzsver vietējo un reģionālo iestāžu nozīme. Pastāv īpašas platformas, piemēram, saistībā ar izmitināšanu, kuras darbojas ciemu un pilsētu līmenī. Vietējās un reģionālās pašvaldības attiecīgo izpildes darbību ziņā ir atkarīgas no valsts un Eiropas līmeņa.

37. grozījums

37.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

2. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “Platformas pamatpakalpojums” ir: | “Platformas pamatpakalpojums” ir: |
| (a) | tiešsaistes starpniecības pakalpojumi; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“Platformas pamatpakalpojums” ir:

“Platformas pamatpakalpojums” ir:

(a)

tiešsaistes starpniecības pakalpojumi;

| (a) | tiešsaistes starpniecības pakalpojumi; |
| --- | --- |

(a)

tiešsaistes starpniecības pakalpojumi;

| (b) | tiešsaistes meklētājprogrammas; |
| --- | --- |

(b)

tiešsaistes meklētājprogrammas;

| (b) | tiešsaistes meklētājprogrammas; |
| --- | --- |

(b)

tiešsaistes meklētājprogrammas;

| (c) | tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi; |
| --- | --- |

(c)

tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi;

| (c) | tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi; |
| --- | --- |

(c)

tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi;

| (d) | video koplietošanas platformas pakalpojumi; |
| --- | --- |

(d)

video koplietošanas platformas pakalpojumi;

| (d) | video koplietošanas platformas pakalpojumi; |
| --- | --- |

(d)

video koplietošanas platformas pakalpojumi;

| (e) | numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi; |
| --- | --- |

(e)

numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi;

| (e) | numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi; |
| --- | --- |

(e)

numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi;

| (f) | operētājsistēmas; |
| --- | --- |

(f)

operētājsistēmas;

| (f) | operētājsistēmas; |
| --- | --- |

(f)

operētājsistēmas;

| (g) | mākoņpakalpojumi; |
| --- | --- |

(g)

mākoņpakalpojumi;

| (g) | mākoņpakalpojumi; |
| --- | --- |

(g)

mākoņpakalpojumi;

| (h) | reklāmas pakalpojumi, to skaitā jebkādi reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi, ko sniedz jebkurš a)–g) apakšpunktā uzskaitīto platformas pamatpakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- |

(h)

reklāmas pakalpojumi, to skaitā jebkādi reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi, ko sniedz jebkurš a)–g) apakšpunktā uzskaitīto platformas pamatpakalpojumu sniedzējs;

| (h) | reklāmas pakalpojumi, to skaitā jebkādi reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi, ko sniedz jebkurš a)–g) apakšpunktā uzskaitīto platformas pamatpakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- |

(h)

reklāmas pakalpojumi, to skaitā jebkādi reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi, ko sniedz jebkurš a)–g) apakšpunktā uzskaitīto platformas pamatpakalpojumu sniedzējs;

| (i) | tīmekļa pārlūkprogrammas. |
| --- | --- |

(i)

(i)

tīmekļa pārlūkprogrammas.

tīmekļa pārlūkprogrammas.

38. grozījums

38.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

2. panta 24. punkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | “Tīmekļa pārlūkprogramma” ir klienta programmatūra, kas darbojas ar tīmekļa serveri vai citu interneta serveri un kas ļauj lietotājam pārlūkot globālo tīmekli, lai piekļūtu datiem un parādītu tos vai mijiedarbotos ar saturu, kurš atrodas serveros, kas ir pieslēgti šim tīklam (tostarp savrupas tīmekļa pārlūkprogrammas, kā arī tīmekļa pārlūkprogrammas, kas integrētas vai iegultas programmatūrā, vai līdzīgas pārlūkprogrammas); |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“Tīmekļa pārlūkprogramma” ir klienta programmatūra, kas darbojas ar tīmekļa serveri vai citu interneta serveri un kas ļauj lietotājam pārlūkot globālo tīmekli, lai piekļūtu datiem un parādītu tos vai mijiedarbotos ar saturu, kurš atrodas serveros, kas ir pieslēgti šim tīklam (tostarp savrupas tīmekļa pārlūkprogrammas, kā arī tīmekļa pārlūkprogrammas, kas integrētas vai iegultas programmatūrā, vai līdzīgas pārlūkprogrammas);

“Tīmekļa pārlūkprogramma” ir klienta programmatūra, kas darbojas ar tīmekļa serveri vai citu interneta serveri un kas ļauj lietotājam pārlūkot globālo tīmekli, lai piekļūtu datiem un parādītu tos vai mijiedarbotos ar saturu, kurš atrodas serveros, kas ir pieslēgti šim tīklam (tostarp savrupas tīmekļa pārlūkprogrammas, kā arī tīmekļa pārlūkprogrammas, kas integrētas vai iegultas programmatūrā, vai līdzīgas pārlūkprogrammas);

39. grozījums

39.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

3. panta 8. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Vārtzinis
  nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem sešu
  mēnešu laikā pēc tam, kad platformas pamatpakalpojums ir iekļauts sarakstā saskaņā ar šā panta 7. punktu. | Vārtzinis
  pēc iespējas ātrāk, jebkurā gadījumā ne vēlāk kā triju
  mēnešu laikā pēc tam, kad platformas pamatpakalpojums ir iekļauts sarakstā saskaņā ar šā panta 7. punktu
  , nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Vārtzinis
  nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem sešu
  mēnešu laikā pēc tam, kad platformas pamatpakalpojums ir iekļauts sarakstā saskaņā ar šā panta 7. punktu.

nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem sešu

Vārtzinis
  pēc iespējas ātrāk, jebkurā gadījumā ne vēlāk kā triju
  mēnešu laikā pēc tam, kad platformas pamatpakalpojums ir iekļauts sarakstā saskaņā ar šā panta 7. punktu
  , nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem
  .

pēc iespējas ātrāk, jebkurā gadījumā ne vēlāk kā triju

, nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem

40. grozījums

40.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

4. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija regulāri un vismaz reizi divos gados pārskata, vai noteiktie vārtziņi joprojām atbilst 3. panta 1. punkta prasībām
  un
  vai šīm prasībām atbilst jauni platformas pamatpakalpojumu sniedzēji. Šādā regulārā pārskatīšanā arī izskata, vai ir jāpielāgo iekļauto vārtziņa platformas pamatpakalpojumu saraksts. | Komisija regulāri un vismaz reizi divos gados pārskata, vai noteiktie vārtziņi joprojām atbilst 3. panta 1. punkta prasībām.
  Turklāt Komisija regulāri un vismaz reizi 12 mēnešos pārbauda,
  vai šīm prasībām atbilst jauni platformas pamatpakalpojumu sniedzēji
  neatkarīgi no to darījumdarbības vietas valsts
  . Šādā regulārā pārskatīšanā arī izskata, vai ir jāpielāgo iekļauto vārtziņa platformas pamatpakalpojumu saraksts. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija regulāri un vismaz reizi divos gados pārskata, vai noteiktie vārtziņi joprojām atbilst 3. panta 1. punkta prasībām
  un
  vai šīm prasībām atbilst jauni platformas pamatpakalpojumu sniedzēji. Šādā regulārā pārskatīšanā arī izskata, vai ir jāpielāgo iekļauto vārtziņa platformas pamatpakalpojumu saraksts.

un

Komisija regulāri un vismaz reizi divos gados pārskata, vai noteiktie vārtziņi joprojām atbilst 3. panta 1. punkta prasībām.
  Turklāt Komisija regulāri un vismaz reizi 12 mēnešos pārbauda,
  vai šīm prasībām atbilst jauni platformas pamatpakalpojumu sniedzēji
  neatkarīgi no to darījumdarbības vietas valsts
  . Šādā regulārā pārskatīšanā arī izskata, vai ir jāpielāgo iekļauto vārtziņa platformas pamatpakalpojumu saraksts.

Turklāt Komisija regulāri un vismaz reizi 12 mēnešos pārbauda,

neatkarīgi no to darījumdarbības vietas valsts

Pamatojums

Pamatojums

Tā kā tirgus strauji attīstās, ir nepieciešama periodiska pārbaude.

41. grozījums

41.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

4. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija regulāri publicē un atjaunina vārtziņu sarakstu un to platformas pamatpakalpojumu sarakstu, saistībā ar kuriem vārtziņiem ir jāpilda 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi. | Komisija regulāri publicē un atjaunina vārtziņu sarakstu un to platformas pamatpakalpojumu sarakstu, saistībā ar kuriem vārtziņiem ir jāpilda 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.


  Komisija katru gadu publicē ziņojumu, kurā minēti tās pārraudzības darbību secinājumi, un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības Padomei. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija regulāri publicē un atjaunina vārtziņu sarakstu un to platformas pamatpakalpojumu sarakstu, saistībā ar kuriem vārtziņiem ir jāpilda 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.

Komisija regulāri publicē un atjaunina vārtziņu sarakstu un to platformas pamatpakalpojumu sarakstu, saistībā ar kuriem vārtziņiem ir jāpilda 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.

Komisija katru gadu publicē ziņojumu, kurā minēti tās pārraudzības darbību secinājumi, un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības Padomei.

Komisija katru gadu publicē ziņojumu, kurā minēti tās pārraudzības darbību secinājumi, un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības Padomei.

Pamatojums

Pamatojums

Lai nodrošinātu augstu pārredzamības līmeni Digitālo tirgu tiesību akta regulas izpildē, šajā ikgadējā ziņojumā varētu iekļaut jebkādus secinājumus, lēmumus un Komisijas veikto izmeklēšanu rezultātus, no vienas puses, un jebkādu vārtziņa sniegto informāciju, no otras puses.

42. grozījums

42.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

5. panta b) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ļauj komerciālajiem lietotājiem piedāvāt galalietotājiem tādus pašus produktus vai pakalpojumus, izmantojot trešo personu tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, par cenām vai saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no tiem, kādi tiek piedāvāti ar vārtziņa tiešsaistes starpniecības pakalpojumiem; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(b)

ļauj komerciālajiem lietotājiem piedāvāt galalietotājiem tādus pašus produktus vai pakalpojumus, izmantojot trešo personu tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, par cenām vai saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no tiem, kādi tiek piedāvāti ar vārtziņa tiešsaistes starpniecības pakalpojumiem;

| (b) | ļauj komerciālajiem lietotājiem piedāvāt galalietotājiem tādus pašus produktus vai pakalpojumus, izmantojot trešo personu tiešsaistes starpniecības
  un saistītos
  pakalpojumus, par cenām vai saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no tiem, kādi tiek piedāvāti ar vārtziņa tiešsaistes starpniecības
  un saistītajiem
  pakalpojumiem; |
| --- | --- |

(b)

ļauj komerciālajiem lietotājiem piedāvāt galalietotājiem tādus pašus produktus vai pakalpojumus, izmantojot trešo personu tiešsaistes starpniecības
  un saistītos
  pakalpojumus, par cenām vai saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no tiem, kādi tiek piedāvāti ar vārtziņa tiešsaistes starpniecības
  un saistītajiem
  pakalpojumiem;

un saistītos

un saistītajiem

Pamatojums

Pamatojums

Iekļaut saistītos pakalpojumus.

43. grozījums

43.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

5. panta h) punkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | vārtzini pēc tā būtības uzskata par pamata infrastruktūras nodrošinātāju, un tāpēc tas nevar liegt komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem piekļuvi pakalpojumam. Ja komerciālajiem vai galalietotājiem tiek liegta piekļuve vārtziņa sniegtajam platformas pamatpakalpojumam, lietotājs to var apstrīdēt. Šajā nolūkā Digitālo tirgu padomdevēja komiteja, kas paredzēta šīs regulas 32. pantā, rīkojas kā vienots kontaktpunkts. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

vārtzini pēc tā būtības uzskata par pamata infrastruktūras nodrošinātāju, un tāpēc tas nevar liegt komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem piekļuvi pakalpojumam. Ja komerciālajiem vai galalietotājiem tiek liegta piekļuve vārtziņa sniegtajam platformas pamatpakalpojumam, lietotājs to var apstrīdēt. Šajā nolūkā Digitālo tirgu padomdevēja komiteja, kas paredzēta šīs regulas 32. pantā, rīkojas kā vienots kontaktpunkts.

vārtzini pēc tā būtības uzskata par pamata infrastruktūras nodrošinātāju, un tāpēc tas nevar liegt komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem piekļuvi pakalpojumam. Ja komerciālajiem vai galalietotājiem tiek liegta piekļuve vārtziņa sniegtajam platformas pamatpakalpojumam, lietotājs to var apstrīdēt. Šajā nolūkā Digitālo tirgu padomdevēja komiteja, kas paredzēta šīs regulas 32. pantā, rīkojas kā vienots kontaktpunkts.

Pamatojums

Pamatojums

Būtu jānorāda, ka ir vajadzīgs vienots kontaktpunkts.

44. grozījums

44.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

6. panta 1. punkta (l) apakšpunkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | nodrošina nepārtrauktu, standarta un automatizētu informācijas plūsmu, garantē vārtziņu lietotņu programmēšanas saskarņu saderību ar administratīvo un izpildes iestāžu īpašnieksistēmām un rūpējas, lai nerastos papildu administratīvais slogs ar tādas lietojumprogrammas saskarnes vides izveidi, kas kaitētu efektīvai sadarbībai un izpildei šīs regulas nozīmē; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

nodrošina nepārtrauktu, standarta un automatizētu informācijas plūsmu, garantē vārtziņu lietotņu programmēšanas saskarņu saderību ar administratīvo un izpildes iestāžu īpašnieksistēmām un rūpējas, lai nerastos papildu administratīvais slogs ar tādas lietojumprogrammas saskarnes vides izveidi, kas kaitētu efektīvai sadarbībai un izpildei šīs regulas nozīmē;

nodrošina nepārtrauktu, standarta un automatizētu informācijas plūsmu, garantē vārtziņu lietotņu programmēšanas saskarņu saderību ar administratīvo un izpildes iestāžu īpašnieksistēmām un rūpējas, lai nerastos papildu administratīvais slogs ar tādas lietojumprogrammas saskarnes vides izveidi, kas kaitētu efektīvai sadarbībai un izpildei šīs regulas nozīmē;

Pamatojums

Pamatojums

Lai efektīvi veiktu savus administratīvos pienākumus, dalībvalstis paļaujas uz to, ka vārtziņi sniegs atbilstošus datus. Tāpēc ir svarīgi, lai vārtziņi nodrošinātu tehnoloģiskos līdzekļus, kas garantētu to saskarnes sadarbspēju ar attiecīgajām dalībvalstu iestāžu īpašnieksistēmām, nodrošinot nepārtrauktu, automatizētu un standartizētu informācijas plūsmu efektīvai sadarbībai.

45. grozījums

45.

grozījums

COM(2020) 842 final – 1. daļa

7. panta 8. punkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Lai nodrošinātu atbilstību vārtziņu pienākumiem, izveidoto Digitālo tirgu padomdevēju komiteju nosaka kā vienotu kontaktpunktu un to mudina savās procedūrās iekļaut valstu sociālos partnerus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu atbilstību vārtziņu pienākumiem, izveidoto Digitālo tirgu padomdevēju komiteju nosaka kā vienotu kontaktpunktu un to mudina savās procedūrās iekļaut valstu sociālos partnerus.

Lai nodrošinātu atbilstību vārtziņu pienākumiem, izveidoto Digitālo tirgu padomdevēju komiteju nosaka kā vienotu kontaktpunktu un to mudina savās procedūrās iekļaut valstu sociālos partnerus.

Pamatojums

Pamatojums

Vienota kontaktpunkta izveide, iekļaujot valstu sociālos partnerus.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Ievads

Ievads

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus par Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu tiesību aktu un to mērķi ieviest saskaņotus un horizontālus noteikumus, lai modernizētu ES tiesību aktus digitālo pakalpojumu un tiešsaistes platformu jomā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus par Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu tiesību aktu un to mērķi ieviest saskaņotus un horizontālus noteikumus, lai modernizētu ES tiesību aktus digitālo pakalpojumu un tiešsaistes platformu jomā;

| 2. | uzskata, ka priekšlikumi rada samērīgu līdzsvaru, jo tiek mazināta tirgus ļaunprātīga izmantošana un tirgus nepilnības, veicināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi Eiropas digitālajā vienotajā tirgū un novērsti inovācijas, gan Eiropas digitālā vienotā tirgus efektīvas darbības traucējumi; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka priekšlikumi rada samērīgu līdzsvaru, jo tiek mazināta tirgus ļaunprātīga izmantošana un tirgus nepilnības, veicināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi Eiropas digitālajā vienotajā tirgū un novērsti inovācijas, gan Eiropas digitālā vienotā tirgus efektīvas darbības traucējumi;

| 3. | brīdina, ka priekšlikumos nevajadzētu veikt izmaiņas, kuru rezultātā tiktu pieņemts pārāk stingrs regulējums, kas kavētu inovāciju un radītu papildu regulatīvo slogu uzņēmumiem. Uzsver, ka tikai labi līdzsvarota un uzņēmējdarbībai labvēlīga normatīvā vide var palīdzēt Eiropas Savienībai pilnībā sasniegt savu digitālās pārkārtošanās mērķi; |
| --- | --- |

3.

brīdina, ka priekšlikumos nevajadzētu veikt izmaiņas, kuru rezultātā tiktu pieņemts pārāk stingrs regulējums, kas kavētu inovāciju un radītu papildu regulatīvo slogu uzņēmumiem. Uzsver, ka tikai labi līdzsvarota un uzņēmējdarbībai labvēlīga normatīvā vide var palīdzēt Eiropas Savienībai pilnībā sasniegt savu digitālās pārkārtošanās mērķi;

| 4. | uzskata, ka priekšlikums par Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu tiesību aktu mazina juridisko nenoteiktību un administratīvo slogu, kura cēlonis ir valstu un ES digitālo pakalpojumu tiesību aktu, tostarp nesenās judikatūras, sadrumstalotība. Konsekventa un saskaņota juridiskā pieeja kā pamata prasība palīdz vietējām un reģionālajām pašvaldībām izprast un piemērot horizontālos noteikumus, kas definē digitālo pakalpojumu sniedzēju pienākumus un saistības un stiprina (digitālo) vienoto tirgu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka priekšlikums par Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu tiesību aktu mazina juridisko nenoteiktību un administratīvo slogu, kura cēlonis ir valstu un ES digitālo pakalpojumu tiesību aktu, tostarp nesenās judikatūras, sadrumstalotība. Konsekventa un saskaņota juridiskā pieeja kā pamata prasība palīdz vietējām un reģionālajām pašvaldībām izprast un piemērot horizontālos noteikumus, kas definē digitālo pakalpojumu sniedzēju pienākumus un saistības un stiprina (digitālo) vienoto tirgu;

| 5. | konstatē Digitālo pakalpojumu tiesību akta un Digitālo tirgu tiesību akta priekšlikumu spēcīgo vietējo un reģionālo dimensiju. Digitālie pakalpojumi ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi, un daži sektori, kuros darbojas noteiktas platformas, piemēram, mājokļi un tūristu izmitināšana, pilsētu transports un sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, tiek regulēti vietējā un reģionālā līmenī; uzsver, ka šajā ziņā ir vajadzīga regulatīva pieeja, kas padara iespējamu inovāciju, Eiropas konkurētspēju un godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

5.

konstatē Digitālo pakalpojumu tiesību akta un Digitālo tirgu tiesību akta priekšlikumu spēcīgo vietējo un reģionālo dimensiju. Digitālie pakalpojumi ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi, un daži sektori, kuros darbojas noteiktas platformas, piemēram, mājokļi un tūristu izmitināšana, pilsētu transports un sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, tiek regulēti vietējā un reģionālā līmenī; uzsver, ka šajā ziņā ir vajadzīga regulatīva pieeja, kas padara iespējamu inovāciju, Eiropas konkurētspēju un godīgu konkurenci;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumos arī risināti daudzi jautājumi, uz kuriem RK vērsusi uzmanību savā atzinumā “Eiropas satvars regulējumam sadarbīgās ekonomikas jomā” (1); |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumos arī risināti daudzi jautājumi, uz kuriem RK vērsusi uzmanību savā atzinumā “Eiropas satvars regulējumam sadarbīgās ekonomikas jomā

1

| 7. | uzskata, ka informācijas pakalpojumu uzņēmējdarbības modeļi ir balstīti uz datiem un informāciju un ir sensitīvi laika ziņā; tāpēc aicina efektīvi sniegt informāciju par piekļuvi datiem, kā arī par nelikumīga satura izņemšanu un nodrošināt, lai Eiropas Komisija pārredzamā veidā veiktu uzraudzību un ziņošanu; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka informācijas pakalpojumu uzņēmējdarbības modeļi ir balstīti uz datiem un informāciju un ir sensitīvi laika ziņā; tāpēc aicina efektīvi sniegt informāciju par piekļuvi datiem, kā arī par nelikumīga satura izņemšanu un nodrošināt, lai Eiropas Komisija pārredzamā veidā veiktu uzraudzību un ziņošanu;

| 8. | vērš uzmanību uz tiešsaistes platformu sniegtajām iespējām veicināt sabiedrības diskusiju un sniegt informāciju iedzīvotājiem; norāda, ka Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk palielinājusi tiešsaistes platformu izmantošanu vietējās un reģionālās pašvaldībās un ka pandēmija ir apliecinājusi tradicionālo MVU un jaunuzņēmumu spēju, reaģējot uz pasaules reālajām vajadzībām, izstrādāt revolucionāras inovācijas, radīt jaunas darbvietas un veidot sinerģijas; |
| --- | --- |

8.

vērš uzmanību uz tiešsaistes platformu sniegtajām iespējām veicināt sabiedrības diskusiju un sniegt informāciju iedzīvotājiem; norāda, ka Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk palielinājusi tiešsaistes platformu izmantošanu vietējās un reģionālās pašvaldībās un ka pandēmija ir apliecinājusi tradicionālo MVU un jaunuzņēmumu spēju, reaģējot uz pasaules reālajām vajadzībām, izstrādāt revolucionāras inovācijas, radīt jaunas darbvietas un veidot sinerģijas;

| 9. | uzsver, ka vienlīdzīgi konkurences apstākļi digitālajā sektorā ir ārkārtīgi svarīgi, jo īpaši MVU, kuri piedāvā savus produktus un pakalpojumus platformās un kuru tirgvedība un tirdzniecība ir atkarīga no digitālajām platformām (2); šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka plānots aizliegums piešķirt prioritāti saviem produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka vienlīdzīgi konkurences apstākļi digitālajā sektorā ir ārkārtīgi svarīgi, jo īpaši MVU, kuri piedāvā savus produktus un pakalpojumus platformās un kuru tirgvedība un tirdzniecība ir atkarīga no digitālajām platformām (2

Saistības attiecībā uz nelikumīgu saturu un pasākumi

Saistības attiecībā uz nelikumīgu saturu un pasākumi

| 10. | uzskata, ka Digitālo pakalpojumu tiesību akta galvenā problēma ir saistīta ar e-komercijas direktīvas, kas līdz šim ir darbojusies labi, galveno principu aizsargāšanu un īpaši 13. un 14. panta pamatā esošās vispārējās koncepcijas saglabāšanu, pašreizējām paziņošanas un rīcības procedūrām un vajadzību ņemt vērā jaunu tirgus dinamiku un tirgus nepilnības; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Digitālo pakalpojumu tiesību akta galvenā problēma ir saistīta ar e-komercijas direktīvas, kas līdz šim ir darbojusies labi, galveno principu aizsargāšanu un īpaši 13. un 14. panta pamatā esošās vispārējās koncepcijas saglabāšanu, pašreizējām paziņošanas un rīcības procedūrām un vajadzību ņemt vērā jaunu tirgus dinamiku un tirgus nepilnības;

| 11. | norāda, ka regulā ir noteikts tikai formāls process, kā rīkoties ar nelikumīgu saturu, un ka dalībvalstu ziņā ir noteikt, kas ir nelikumīgs saturs šīs regulas nozīmē; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka regulā ir noteikts tikai formāls process, kā rīkoties ar nelikumīgu saturu, un ka dalībvalstu ziņā ir noteikt, kas ir nelikumīgs saturs šīs regulas nozīmē;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka kā pamata prasība pakalpojumu sniegšanai Eiropas digitālajā vienotajā tirgū, tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem tiks noteikta atbildība par nelikumīgām darbībām vai nelikumīga satura izplatīšanu. Tas tiks paveikts ar saskaņotiem noteikumiem par saistību izņēmumiem un satura moderāciju, skaidru ziņošanu, pārredzamības pienākumiem un pienācīgas rūpības saistībām noteiktiem starpniecības pakalpojumiem; šajā ziņā uzsver platformu lielumu un darbības jomu, kas būtiski ietekmē to spēju īstenot proaktīvus pasākumus pret nelikumīgu saturu tiešsaistē; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka kā pamata prasība pakalpojumu sniegšanai Eiropas digitālajā vienotajā tirgū, tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem tiks noteikta atbildība par nelikumīgām darbībām vai nelikumīga satura izplatīšanu. Tas tiks paveikts ar saskaņotiem noteikumiem par saistību izņēmumiem un satura moderāciju, skaidru ziņošanu, pārredzamības pienākumiem un pienācīgas rūpības saistībām noteiktiem starpniecības pakalpojumiem; šajā ziņā uzsver platformu lielumu un darbības jomu, kas būtiski ietekmē to spēju īstenot proaktīvus pasākumus pret nelikumīgu saturu tiešsaistē;

| 13. | attiecībā uz lietotāju tiesībām uz anonimitāti norāda, ka tās ir noteiktas Vispārīgajā datu aizsardzības regulā (VDAR) (3), taču uzsver, ka noteicošajam būtu jābūt principam “kas ir nelikumīgs bezsaistē, ir nelikumīgs tiešsaistē”; |
| --- | --- |

13.

attiecībā uz lietotāju tiesībām uz anonimitāti norāda, ka tās ir noteiktas Vispārīgajā datu aizsardzības regulā (VDAR) (3

| 14. | šajā saistībā nošķir pilnīgu anonimitāti un pilnīgu neidentificējamību un šādas pieejas veicināšanas nolūkā norāda uz blokķēdes tehnoloģijām; lai nodrošinātu jebkuru satura moderācijas pasākumu samērīgumu, uzsver, ka tie būtu jāpapildina ar piemērotiem aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

14.

šajā saistībā nošķir pilnīgu anonimitāti un pilnīgu neidentificējamību un šādas pieejas veicināšanas nolūkā norāda uz blokķēdes tehnoloģijām; lai nodrošinātu jebkuru satura moderācijas pasākumu samērīgumu, uzsver, ka tie būtu jāpapildina ar piemērotiem aizsardzības pasākumiem;

Uzraudzība un izmeklēšana

Uzraudzība un izmeklēšana

| 15. | atbalsta uz algoritmiem balstītu kontroles mehānismu un pārredzamības pienākumu ieviešanu, domājot par problēmām starp līgumslēdzējiem, un apstiprina, ka šādiem pasākumiem ir potenciāls sniegt ievērojamu atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kurām varētu šķist, ka to teritorijā darbojas tiešsaistes pakalpojumi, kas neievēro attiecīgos tiesību aktus; |
| --- | --- |

15.

atbalsta uz algoritmiem balstītu kontroles mehānismu un pārredzamības pienākumu ieviešanu, domājot par problēmām starp līgumslēdzējiem, un apstiprina, ka šādiem pasākumiem ir potenciāls sniegt ievērojamu atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kurām varētu šķist, ka to teritorijā darbojas tiešsaistes pakalpojumi, kas neievēro attiecīgos tiesību aktus;

Izpilde

Izpilde

| 16. | atbalsta priekšlikumu, saskaņā ar kuru izpilde ietvers sistēmu, ko veido Eiropas Digitālo pakalpojumu padome, digitālo pakalpojumu koordinators un valstu digitālo pakalpojumu koordinatori, Eiropas Komisijai veicot uzraudzības funkciju. Tas sniegs atbalstu tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ar grūtībām cenšas panākt, lai citās ES dalībvalstīs bāzēti digitālie pakalpojumi atbilstu vietējiem tiesību aktiem, jo tām trūkst resursu un spējas tiesvedībai citā ES dalībvalstī; |
| --- | --- |

16.

atbalsta priekšlikumu, saskaņā ar kuru izpilde ietvers sistēmu, ko veido Eiropas Digitālo pakalpojumu padome, digitālo pakalpojumu koordinators un valstu digitālo pakalpojumu koordinatori, Eiropas Komisijai veicot uzraudzības funkciju. Tas sniegs atbalstu tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ar grūtībām cenšas panākt, lai citās ES dalībvalstīs bāzēti digitālie pakalpojumi atbilstu vietējiem tiesību aktiem, jo tām trūkst resursu un spējas tiesvedībai citā ES dalībvalstī;

| 17. | uzsver, ka ir jāveido efektīva sadarbība starp dalībvalstu iestādēm, lai noteiktu digitālo pakalpojumu koordinatorus, veiktu datu apmaiņu un izpildītu piemērojamos noteikumus; norāda arī, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ziņo attiecīgajiem digitālo pakalpojumu koordinatoriem citās dalībvalstīs un tiek iekļautas procesā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir jāveido efektīva sadarbība starp dalībvalstu iestādēm, lai noteiktu digitālo pakalpojumu koordinatorus, veiktu datu apmaiņu un izpildītu piemērojamos noteikumus; norāda arī, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ziņo attiecīgajiem digitālo pakalpojumu koordinatoriem citās dalībvalstīs un tiek iekļautas procesā;

| 18. | raizējas, ka, lai gan paziņošanas un rīcības procedūras un rīkojumi ir aptverti II nodaļā (8. un 9. pants), jurisdikcija ir aptverta III nodaļā, tā radot iespējamas juridiskas problēmas attiecībā uz šo noteikumu izpildi; raizējas arī par to, ka pārrobežu sadarbības mehānisms var nebūt pietiekams; |
| --- | --- |

18.

raizējas, ka, lai gan paziņošanas un rīcības procedūras un rīkojumi ir aptverti II nodaļā (8. un 9. pants), jurisdikcija ir aptverta III nodaļā, tā radot iespējamas juridiskas problēmas attiecībā uz šo noteikumu izpildi; raizējas arī par to, ka pārrobežu sadarbības mehānisms var nebūt pietiekams;

Piekļuve datiem

Piekļuve datiem

| 19. | atzīst, ka efektīvai izpildei valstu un zemākā līmenī ir svarīga datu apmaiņa un norāda, ka piekļuve datiem ir būtiski svarīgs jautājums publiskā sektora iestādēm, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī; nav iespējams izpildīt piemērojamos noteikumus un aizsargāt kontroles mehānismus bez piekļuves attiecīgajiem datiem no platformām, kas darbojas noteiktā teritorijā; atgādina par RK neseno nostāju, saskaņā ar kuru nekonsekventa pieeja izraisa sadrumstalotību un ka tā būtu jānovērš (4); |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka efektīvai izpildei valstu un zemākā līmenī ir svarīga datu apmaiņa un norāda, ka piekļuve datiem ir būtiski svarīgs jautājums publiskā sektora iestādēm, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī; nav iespējams izpildīt piemērojamos noteikumus un aizsargāt kontroles mehānismus bez piekļuves attiecīgajiem datiem no platformām, kas darbojas noteiktā teritorijā; atgādina par RK neseno nostāju, saskaņā ar kuru nekonsekventa pieeja izraisa sadrumstalotību un ka tā būtu jānovērš (4

| 20. | atzinīgi vērtē attiecīgu datu apmaiņas prasību ieviešanu, ņemot vērā, ka ar brīvprātīgu pašregulāciju nav pieticis, lai garantētu vietējo un reģionālo pašvaldību piekļuvi datiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē attiecīgu datu apmaiņas prasību ieviešanu, ņemot vērā, ka ar brīvprātīgu pašregulāciju nav pieticis, lai garantētu vietējo un reģionālo pašvaldību piekļuvi datiem;

| 21. | aicina Eiropas Komisiju sniegt ieteikumus par kopēju standarta prasību kopumu iestāžu īpašnieksistēmu sadarbspējai. Būtu jāpievērš uzmanība lietojumprogrammas saskarņu (API) izveidei; |
| --- | --- |

21.

aicina Eiropas Komisiju sniegt ieteikumus par kopēju standarta prasību kopumu iestāžu īpašnieksistēmu sadarbspējai. Būtu jāpievērš uzmanība lietojumprogrammas saskarņu (API

| 22. | atbalsta datu pārnesamības noteikumus un uzsver, ka atteikšanos no pakalpojuma abonēšanas nevajadzētu padarīt daudz sarežģītāku par šā pakalpojuma abonēšanu; |
| --- | --- |

22.

atbalsta datu pārnesamības noteikumus un uzsver, ka atteikšanos no pakalpojuma abonēšanas nevajadzētu padarīt daudz sarežģītāku par šā pakalpojuma abonēšanu;

Vietējā ekonomika

Vietējā ekonomika

| 23. | uzsver ierosināto regulu nozīmīgumu vietējai ekonomikai, jo saskaņoti noteikumi pozitīvi ietekmēs MVU un jaunuzņēmumus. Regulas veido satvaru, kurā MVU var izvērst darbību vienotajā tirgū. Eurochambres aptaujā, kurā uzsvērts darbību izvēršanas potenciāls vienotajā tirgū, konstatēts, ka MVU vairāk nekā jebkad iepriekš iesaistās digitālajā tirdzniecībā, taču Eirobarometra 2020. gada septembra aptaujas dati liecina, ka tikai 4 % tiešsaistē pārdod preces patērētājiem citās dalībvalstīs (5); |
| --- | --- |

23.

uzsver ierosināto regulu nozīmīgumu vietējai ekonomikai, jo saskaņoti noteikumi pozitīvi ietekmēs MVU un jaunuzņēmumus. Regulas veido satvaru, kurā MVU var izvērst darbību vienotajā tirgū. Eurochambres

5

| 24. | atzinīgi vērtē priekšlikumu mērķi veicināt konkurētspējīgu, dinamisku un noturīgu nozari un inovāciju Eiropā, un uzsver, ka tas ir svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras atbalsta vietējos dalībniekus ar finansējumu un atbalsta mehānismiem; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē priekšlikumu mērķi veicināt konkurētspējīgu, dinamisku un noturīgu nozari un inovāciju Eiropā, un uzsver, ka tas ir svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras atbalsta vietējos dalībniekus ar finansējumu un atbalsta mehānismiem;

| 25. | cer, ka pašreizējie priekšlikumi tiešām mainīs apstākļus tādiem pakalpojumiem kā uzņēmuma dibināšana, nodokļu deklarāciju iesniegšana, dalība publiskajā iepirkumā, elektroniskā identifikācija un digitālie paraksti; |
| --- | --- |

25.

cer, ka pašreizējie priekšlikumi tiešām mainīs apstākļus tādiem pakalpojumiem kā uzņēmuma dibināšana, nodokļu deklarāciju iesniegšana, dalība publiskajā iepirkumā, elektroniskā identifikācija un digitālie paraksti;

| 26. | norāda, ka daudzi mazāki dalībnieki ir atkarīgi no pastāvošajām tiešsaistes platformu ekosistēmām uzņēmumu darījumiem un ka Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk palielinājusi to mazāko uzņēmumu spēju sasniegt komerciālos lietotājus un galalietotājus, kuri ir atkarīgi no pastāvošajām tiešsaistes platformu ekosistēmām; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka daudzi mazāki dalībnieki ir atkarīgi no pastāvošajām tiešsaistes platformu ekosistēmām uzņēmumu darījumiem un ka Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk palielinājusi to mazāko uzņēmumu spēju sasniegt komerciālos lietotājus un galalietotājus, kuri ir atkarīgi no pastāvošajām tiešsaistes platformu ekosistēmām;

| 27. | aicina Eiropas Komisiju savos tiesību aktu priekšlikumos efektīvāk ņemt vērā digitālās pārveides atšķirīgās pakāpes reģionālā līmenī; šajā saistībā sadarbojas ar attiecīgajām iestādēm un zināšanu centriem, lai labāk izprastu sarežģītos apstākļus, kas ir pamatā pārmaiņu veicinātājiem valstu un reģionālā līmenī, lai veidotu stabilas, taču elastīgas inovatīvās stratēģijas digitālajai pārveidei. Šādas stratēģijas samazinās konstatētās atšķirības starp dalībvalstīm un reģioniem un atšķirības starp izolētiem, lauku, perifēriem un pilsētu apvidiem; |
| --- | --- |

27.

aicina Eiropas Komisiju savos tiesību aktu priekšlikumos efektīvāk ņemt vērā digitālās pārveides atšķirīgās pakāpes reģionālā līmenī; šajā saistībā sadarbojas ar attiecīgajām iestādēm un zināšanu centriem, lai labāk izprastu sarežģītos apstākļus, kas ir pamatā pārmaiņu veicinātājiem valstu un reģionālā līmenī, lai veidotu stabilas, taču elastīgas inovatīvās stratēģijas digitālajai pārveidei. Šādas stratēģijas samazinās konstatētās atšķirības starp dalībvalstīm un reģioniem un atšķirības starp izolētiem, lauku, perifēriem un pilsētu apvidiem;

| 28. | Eiropas ekonomikas atveseļošanas kontekstā uzskata digitālo kohēziju – tāpat kā ekoloģisko un klimatisko kohēziju – par būtiski svarīgu papildu dimensiju tradicionālajā ekonomikas, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā, kas noteikta ES Līgumā, un aicina tās vairāk atzīt par pamatvērtībām laikā, kad notiek pāreja uz ilgtspējīgākiem ekonomikas modeļiem; |
| --- | --- |

28.

Eiropas ekonomikas atveseļošanas kontekstā uzskata digitālo kohēziju – tāpat kā ekoloģisko un klimatisko kohēziju – par būtiski svarīgu papildu dimensiju tradicionālajā ekonomikas, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā, kas noteikta ES Līgumā, un aicina tās vairāk atzīt par pamatvērtībām laikā, kad notiek pāreja uz ilgtspējīgākiem ekonomikas modeļiem;

| 29. | uzskata, ka ir jānovērš divkāršā digitālā plaisa, ko rada infrastruktūras, kā arī IT pratības un prasmju trūkums. Vietās, kur Covid-19 pandēmija ir pastiprinājusi atšķirības, ir steidzami jāatbalsta iedzīvotāju un uzņēmumu, jo īpaši tradicionālo MVU, jaunuzņēmumu, un publiskajā sektorā spēju veidošana; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ir jānovērš divkāršā digitālā plaisa, ko rada infrastruktūras, kā arī IT pratības un prasmju trūkums. Vietās, kur Covid-19 pandēmija ir pastiprinājusi atšķirības, ir steidzami jāatbalsta iedzīvotāju un uzņēmumu, jo īpaši tradicionālo MVU, jaunuzņēmumu, un publiskajā sektorā spēju veidošana;

Ietekme uz žurnālistiku un medijiem

Ietekme uz žurnālistiku un medijiem

| 30. | uzskata, ka ir jāpievērš rūpīga uzmanība reklāmas finansēšanai apmaksātā ziņu saturā; regulatīvas izmaiņas var spēcīgi ietekmēt dzīvotspējīgos ziņu pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības modeļus nākotnē, tāpēc Komiteja aicina vairāk vērst uzmanību uz mediju plurālismu; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ir jāpievērš rūpīga uzmanība reklāmas finansēšanai apmaksātā ziņu saturā; regulatīvas izmaiņas var spēcīgi ietekmēt dzīvotspējīgos ziņu pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības modeļus nākotnē, tāpēc Komiteja aicina vairāk vērst uzmanību uz mediju plurālismu;

| 31. | vērš uzmanību uz to, ka ir svarīga maksimāla skaidrība un leģislatīva kohēzija, lai novērstu nevēlamas sekas; uzsver, ka Digitālo pakalpojumu tiesību aktam būtu jāietver horizontāls satvars, kas ir īpaši saistīts ar nozarei specifiskiem tiesību aktiem, piem., attiecībā uz autortiesību pārkāpumiem, teroristisku saturu, bērnu seksuālas izmantošanas materiāliem vai nelikumīgu naida runu un nelikumīgiem produktiem; uzskata, ka Autortiesību direktīva (6), Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva (AVMPD) (7) un Vispārīgā datu aizsardzības regula būtu jāuzskata par lex specialis attiecībā pret Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu tiesību aktu; |
| --- | --- |

31.

vērš uzmanību uz to, ka ir svarīga maksimāla skaidrība un leģislatīva kohēzija, lai novērstu nevēlamas sekas; uzsver, ka Digitālo pakalpojumu tiesību aktam būtu jāietver horizontāls satvars, kas ir īpaši saistīts ar nozarei specifiskiem tiesību aktiem, piem., attiecībā uz autortiesību pārkāpumiem, teroristisku saturu, bērnu seksuālas izmantošanas materiāliem vai nelikumīgu naida runu un nelikumīgiem produktiem; uzskata, ka Autortiesību direktīva (6

7

lex specialis

| 32. | uzskata, ka atkarībā no attiecīgā juridisko kompetenču sadalījuma valstu vai pašvaldību līmeņa ir jāievēro kompetences un instrumenti, kuri attiecas uz medijiem un informācijas tirgiem. Tā mērķis ir respektēt kultūras identitātes, aizsargāt plurālismu, efektīvi apkarot naida runu un risināt kaitīgas informācijas problēmu tiešsaistē tāpat, kā tas notiek bezsaistē. Attiecīgajām dalībvalstu iestādēm arī turpmāk vajadzētu būt tiesīgām saglabāt vai ieviest stingrākus tiesību aktus, lai aizstāvētu leģitīmas intereses; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka atkarībā no attiecīgā juridisko kompetenču sadalījuma valstu vai pašvaldību līmeņa ir jāievēro kompetences un instrumenti, kuri attiecas uz medijiem un informācijas tirgiem. Tā mērķis ir respektēt kultūras identitātes, aizsargāt plurālismu, efektīvi apkarot naida runu un risināt kaitīgas informācijas problēmu tiešsaistē tāpat, kā tas notiek bezsaistē. Attiecīgajām dalībvalstu iestādēm arī turpmāk vajadzētu būt tiesīgām saglabāt vai ieviest stingrākus tiesību aktus, lai aizstāvētu leģitīmas intereses;

Subsidiaritāte

Subsidiaritāte

| 33. | uzskata, ka abi priekšlikumi, kuru pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants par pasākumu īstenošanu iekšējā tirgus darbības nodrošināšanai, atbilst subsidiaritātes principam. Lai novērstu vienotā tirgus sadrumstalotību, ir vajadzīgi saskaņoti noteikumi pārrobežu pakalpojumiem, un tos var garantēt ar mehānismiem koordinētai uzraudzībai un iestāžu sadarbībai ES līmenī digitālo pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka abi priekšlikumi, kuru pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants par pasākumu īstenošanu iekšējā tirgus darbības nodrošināšanai, atbilst subsidiaritātes principam. Lai novērstu vienotā tirgus sadrumstalotību, ir vajadzīgi saskaņoti noteikumi pārrobežu pakalpojumiem, un tos var garantēt ar mehānismiem koordinētai uzraudzībai un iestāžu sadarbībai ES līmenī digitālo pakalpojumu jomā;

| 34. | uzskata, ka šādi pasākumi palīdz nodrošināt saskaņotību visā ES un ir pietiekami, lai liktu trešo valstu pakalpojumu sniedzējiem norīkot juridisku pārstāvi patērētāju interešu aizsardzībai Eiropas Savienībā pēc Vispārīgās datu aizsardzības regulas parauga; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka šādi pasākumi palīdz nodrošināt saskaņotību visā ES un ir pietiekami, lai liktu trešo valstu pakalpojumu sniedzējiem norīkot juridisku pārstāvi patērētāju interešu aizsardzībai Eiropas Savienībā pēc Vispārīgās datu aizsardzības regulas parauga;

| 35. | uzsver, ka Eiropas regulējumā vienmēr ir jāņem vērā primārajos tiesību aktos nostiprinātās vietējās un reģionālās pašpārvaldes garantijas, kas paredzētas LES 4. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka Eiropas regulējumā vienmēr ir jāņem vērā primārajos tiesību aktos nostiprinātās vietējās un reģionālās pašpārvaldes garantijas, kas paredzētas LES 4. panta 2. punktā;

Izņēmumi priekšlikumos – nodokļi un darba nosacījumi

Izņēmumi priekšlikumos – nodokļi un darba nosacījumi

| 36. | uzsver, ka abās regulās nav tieši risināta vietēju nodokļu piemērošana digitālajiem pakalpojumiem, piemēram, tūristu nodokļi; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka abās regulās nav tieši risināta vietēju nodokļu piemērošana digitālajiem pakalpojumiem, piemēram, tūristu nodokļi;

| 37. | uzskata, ka Digitālo pakalpojumu tiesību akta un Digitālo tirgu tiesību akta priekšlikumi būtu jāskata arī plašākā politikas kontekstā. Tas ietver arī taisnīgu nodokļu uzlikšanu digitālajai ekonomikai, piemēram, atjauninātus nodokļu noteikumus, kuros ir ņemts vērā, ka digitalizēti uzņēmumi un to darījumdarbības modeļi var iesaistīties saimnieciskās darbībās jurisdikcijā bez fiziskas klātbūtnes. Šajā sakarā atgādina, ka ir jāatzīst galalietotāju loma vērtības radīšanā uzņēmumiem. Tādēļ atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai līdz 2021. gada jūnijam nākt klajā ar priekšlikumiem nolūkā precizēt un saskaņot visu digitālās darījumdarbības dalībnieku, tostarp ārpus ES reģistrēto dalībnieku, darbības aplikšanu ar nodokli. Šāda reforma būtu jāskata un jāīsteno plašākā starptautiskā satvarā un, konkrēti, G20/ESAO iekļaujošajā satvarā. Uzsver, ka Eiropas Savienībā ir jātiecas pēc vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem tradicionālo pakalpojumu un digitālo pakalpojumu sniedzējiem un tāpēc jārūpējas, lai nodokļu noteikumi atbilstu mūsdienu globālās ekonomikas realitātei un aizsargātu gan Eiropas konkurētspēju, gan tās pievilcību iekšējiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka Digitālo pakalpojumu tiesību akta un Digitālo tirgu tiesību akta priekšlikumi būtu jāskata arī plašākā politikas kontekstā. Tas ietver arī taisnīgu nodokļu uzlikšanu digitālajai ekonomikai, piemēram, atjauninātus nodokļu noteikumus, kuros ir ņemts vērā, ka digitalizēti uzņēmumi un to darījumdarbības modeļi var iesaistīties saimnieciskās darbībās jurisdikcijā bez fiziskas klātbūtnes. Šajā sakarā atgādina, ka ir jāatzīst galalietotāju loma vērtības radīšanā uzņēmumiem. Tādēļ atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai līdz 2021. gada jūnijam nākt klajā ar priekšlikumiem nolūkā precizēt un saskaņot visu digitālās darījumdarbības dalībnieku, tostarp ārpus ES reģistrēto dalībnieku, darbības aplikšanu ar nodokli. Šāda reforma būtu jāskata un jāīsteno plašākā starptautiskā satvarā un, konkrēti, G20/ESAO iekļaujošajā satvarā. Uzsver, ka Eiropas Savienībā ir jātiecas pēc vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem tradicionālo pakalpojumu un digitālo pakalpojumu sniedzējiem un tāpēc jārūpējas, lai nodokļu noteikumi atbilstu mūsdienu globālās ekonomikas realitātei un aizsargātu gan Eiropas konkurētspēju, gan tās pievilcību iekšējiem ieguldījumiem;

| 38. | ņem vērā, ka Eiropas Komisija 2021. gadā plāno sniegt atsevišķu tiesību akta priekšlikumu par darba nosacījumiem platformās nodarbinātajiem darbiniekiem, un norāda, ka RK ir izteikusies par vietējām un reģionālām regulatīvajām problēmām un sarežģījumiem, kurus rada platformu darbs (8), jo īpaši saistībā ar Covid-19 pandēmiju (9); |
| --- | --- |

38.

ņem vērā, ka Eiropas Komisija 2021. gadā plāno sniegt atsevišķu tiesību akta priekšlikumu par darba nosacījumiem platformās nodarbinātajiem darbiniekiem, un norāda, ka RK ir izteikusies par vietējām un reģionālām regulatīvajām problēmām un sarežģījumiem, kurus rada platformu darbs (8

9

| 39. | gaida sadarbību ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, lai sīkāk precizētu Eiropas satvaru tiešsaistes pakalpojumu regulējumam tā, lai palielinātos Eiropas inovācijas un jaunuzņēmumu izaugsmes, darbības izvēršanas un labklājības potenciāls un vienlaikus izceltos Eiropas atvērtā un konkurētspējīgā tirdzniecība, kas vienmēr ir sekmējusi izaugsmi. |
| --- | --- |

39.

gaida sadarbību ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, lai sīkāk precizētu Eiropas satvaru tiešsaistes pakalpojumu regulējumam tā, lai palielinātos Eiropas inovācijas un jaunuzņēmumu izaugsmes, darbības izvēršanas un labklājības potenciāls un vienlaikus izceltos Eiropas atvērtā un konkurētspējīgā tirdzniecība, kas vienmēr ir sekmējusi izaugsmi.

Briselē, 2021. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (2019. gada 20. jūnijs) par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.).

1

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (2019. gada 20. jūnijs) par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.).

(2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... – priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) un par grozījumiem Direktīvā 2000/31/EK.

2

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... – priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) un par grozījumiem Direktīvā 2000/31/EK.

(3)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

3

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

4

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

6

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

1

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

1

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

1

(1)  
  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

1

Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

(2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... – priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) un par grozījumiem Direktīvā 2000/31/EK.

2

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... – priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) un par grozījumiem Direktīvā 2000/31/EK.

(1)  RK atzinums “Eiropas satvars regulējumam sadarbīgās ekonomikas jomā”, ziņotājs: Peter Florianschütz(AT/PSE). Dosjē ECON-VI-048.

1

Eiropas satvars regulējumam sadarbīgās ekonomikas jomā

(2)  Bundesnetzagentur (Vācijas Elektrības, gāzes, telesakaru, pasta un dzelzceļa federālā tīkla aģentūra) 2020. gada oktobra aptauja liecina, ka MVU, jo īpaši tirgvedības un tirdzniecības ziņā, ir ļoti atkarīgi no tiešsaistes platformām. Bundesnetzagentur – starpposma rezultāti – sabiedriskā apspriešanās par digitālajām platformām.

2

Bundesnetzagentur

Bundesnetzagentur

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK, OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

3

(4)  RK atzinums “Stratēģija Eiropas digitālajai nākotnei un stratēģija datu jomā”, ziņotājs: Mark Weinmeister (DE/PPE). Dosjē ECON-VII-004.

4

Stratēģija Eiropas digitālajai nākotnei un stratēģija datu jomā

(5)  Eirobarometra zibensaptauja Nr. 486, kā citē Eurochambres, Vispārēji ieteikumi par Digitālo pakalpojumu tiesību aktu, 2020. gada 9. decembris: Digitālo pakalpojumu tiesību akts – EUROCHAMBRES IETEIKUMI.

5

Eurochambres

EUROCHAMBRES

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

7

(8)  RK atzinums “Darbs platformās – vietējās un reģionālās regulatīvās problēmas”, ziņotājs: Dimitrios Birmpas. Dosjē SEDEC-VI/051

8

Darbs platformās – vietējās un reģionālās regulatīvās problēmas

(9)  RK atzinums “Stratēģija Eiropas digitālajai nākotnei un stratēģija datu jomā”, ziņotājs: Mark Weinmeister (DE/PPE). Dosjē ECON-VII-004.

9

Stratēģija Eiropas digitālajai nākotnei un stratēģija datu jomā

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/99

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Kritisko vienību noturība”

(2021/C 440/14)

| Ziņotājs: | Mario GUARENTE (ECR/IT), Potencas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums – Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par kritisko vienību noturību
  COM(2020) 829 final |

Ziņotājs:

Mario GUARENTE (ECR/IT), Potencas mērs

Atsauces dokuments:

Priekšlikums – Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par kritisko vienību noturību

COM(2020) 829 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

3. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Stratēģijā iekļauj vismaz šādus elementus: | Stratēģijā iekļauj vismaz šādus elementus: |
| a) | stratēģiskie mērķi un prioritātes nolūkā uzlabot kritisko vienību vispārējo noturību, ņemot vērā pārrobežu un nozaru savstarpējo atkarību; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Stratēģijā iekļauj vismaz šādus elementus:

Stratēģijā iekļauj vismaz šādus elementus:

a)

stratēģiskie mērķi un prioritātes nolūkā uzlabot kritisko vienību vispārējo noturību, ņemot vērā pārrobežu un nozaru savstarpējo atkarību;

| a) | stratēģiskie mērķi un prioritātes nolūkā uzlabot kritisko vienību vispārējo noturību, ņemot vērā pārrobežu un nozaru savstarpējo atkarību; |
| --- | --- |

a)

stratēģiskie mērķi un prioritātes nolūkā uzlabot kritisko vienību vispārējo noturību, ņemot vērā pārrobežu un nozaru savstarpējo atkarību;

| b) | pārvaldības sistēma stratēģisko mērķu un prioritāšu sasniegšanai, tostarp apraksts par dažādo stratēģijas īstenošanā iesaistīto dažādo iestāžu, kritisko vienību un citu personu uzdevumiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

b)

pārvaldības sistēma stratēģisko mērķu un prioritāšu sasniegšanai, tostarp apraksts par dažādo stratēģijas īstenošanā iesaistīto dažādo iestāžu, kritisko vienību un citu personu uzdevumiem un pienākumiem;

| b) | pārvaldības sistēma stratēģisko mērķu un prioritāšu sasniegšanai, tostarp apraksts par dažādo stratēģijas īstenošanā iesaistīto dažādo iestāžu, kritisko vienību un citu personu uzdevumiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

b)

pārvaldības sistēma stratēģisko mērķu un prioritāšu sasniegšanai, tostarp apraksts par dažādo stratēģijas īstenošanā iesaistīto dažādo iestāžu, kritisko vienību un citu personu uzdevumiem un pienākumiem;

| c) | apraksts par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai palielinātu kritisko vienību vispārējo noturību, tostarp valsts riska novērtējums un kritisko vienību un kritiskajām vienībām līdzvērtīgu vienību identificēšana, un par kritisko vienību atbalsta pasākumiem, kuri veikti saskaņā ar šo nodaļu; |
| --- | --- |

c)

apraksts par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai palielinātu kritisko vienību vispārējo noturību, tostarp valsts riska novērtējums un kritisko vienību un kritiskajām vienībām līdzvērtīgu vienību identificēšana, un par kritisko vienību atbalsta pasākumiem, kuri veikti saskaņā ar šo nodaļu;

| c) | apraksts par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai palielinātu kritisko vienību vispārējo noturību, tostarp valsts riska novērtējums un kritisko vienību un kritiskajām vienībām līdzvērtīgu vienību identificēšana, un par kritisko vienību atbalsta pasākumiem, kuri veikti saskaņā ar šo nodaļu; |
| --- | --- |

c)

apraksts par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai palielinātu kritisko vienību vispārējo noturību, tostarp valsts riska novērtējums un kritisko vienību un kritiskajām vienībām līdzvērtīgu vienību identificēšana, un par kritisko vienību atbalsta pasākumiem, kuri veikti saskaņā ar šo nodaļu;

| d) | politikas satvars pastiprinātai koordinācijai starp kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu un [TID 2 direktīvu], lai apmainītos ar informāciju par incidentiem un kiberdraudiem un veiktu uzraudzības uzdevumus. |
| --- | --- |

d)

politikas satvars pastiprinātai koordinācijai starp kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu un [TID 2 direktīvu], lai apmainītos ar informāciju par incidentiem un kiberdraudiem un veiktu uzraudzības uzdevumus.

| d) | politikas satvars pastiprinātai koordinācijai starp kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu un [TID 2 direktīvu], lai apmainītos ar informāciju par incidentiem un kiberdraudiem un veiktu uzraudzības uzdevumus. |
| --- | --- |

d)

politikas satvars pastiprinātai koordinācijai starp kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu un [TID 2 direktīvu], lai apmainītos ar informāciju par incidentiem un kiberdraudiem un veiktu uzraudzības uzdevumus.

| e) | komunikācijas vadlīnijas, kuras līdzsvaro konfidencialitātes prasības un nepieciešamību ziņot par riskiem, kas skar attiecīgo teritoriju vietējās un reģionālās pašvaldības un iedzīvotājus. |
| --- | --- |

e)

komunikācijas vadlīnijas, kuras līdzsvaro konfidencialitātes prasības un nepieciešamību ziņot par riskiem, kas skar attiecīgo teritoriju vietējās un reģionālās pašvaldības un iedzīvotājus.

Stratēģiju atjaunina pēc vajadzības un vismaz reizi četros gados.

Stratēģiju atjaunina pēc vajadzības un vismaz reizi četros gados.

Pamatojums

Komunikācijas un informācijas pasākumi par katastrofu riskiem, kas var ietekmēt kritisko infrastruktūru konkrētā teritorijā, gan pašvaldībām, gan sabiedrībai ir svarīgs instruments kritisko vienību noturības palielināšanai, kā cita starpā paredzēts arī Sendai ietvarprogrammas 1. prioritātē (1). Šis mērķis būtu jāīsteno, īpašu uzmanību pievēršot arī vajadzībai pēc konfidencialitātes attiecībā uz kritisko informāciju.

2. grozījums

4. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar 8. pantu izraudzītās kompetentās iestādes izveido sarakstu ar pamatpakalpojumiem pielikumā minētajās nozarēs. Līdz [trīs gadi no šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam pēc vajadzības, bet vismaz reizi četros gados, tās veic novērtējumu par visiem attiecīgajiem riskiem, kas var ietekmēt minēto pamatpakalpojumu sniegšanu, lai identificētu kritiskās vienības saskaņā ar 5. panta 1. punktu un palīdzētu minētajām kritiskajām vienībām veikt pasākumus saskaņā ar 11. pantu. | Saskaņā ar 8. pantu izraudzītās kompetentās iestādes izveido sarakstu ar pamatpakalpojumiem pielikumā minētajās nozarēs. Līdz [trīs gadi no šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam pēc vajadzības, bet vismaz reizi četros gados, tās veic novērtējumu par visiem attiecīgajiem riskiem, kas var ietekmēt minēto pamatpakalpojumu sniegšanu, lai identificētu kritiskās vienības saskaņā ar 5. panta 1. punktu un palīdzētu minētajām kritiskajām vienībām veikt pasākumus saskaņā ar 11. pantu. |
| Riska novērtējumā ņem vērā visus attiecīgos dabas un cilvēka radītos riskus, tostarp nelaimes gadījumus, dabas katastrofas, ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā, antagonistiskus draudus, tostarp teroristu nodarījumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2017/541. | Riska novērtējumā ņem vērā visus attiecīgos dabas un cilvēka radītos riskus, tostarp nelaimes gadījumus, dabas katastrofas, ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā, antagonistiskus draudus, tostarp teroristu nodarījumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2017/541
  , īpašu uzmanību pievēršot arī esošās fiziskās infrastruktūras stāvoklim, lai izstrādātu atbilstošas modernizācijas vai jaunu būvju programmas
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar 8. pantu izraudzītās kompetentās iestādes izveido sarakstu ar pamatpakalpojumiem pielikumā minētajās nozarēs. Līdz [trīs gadi no šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam pēc vajadzības, bet vismaz reizi četros gados, tās veic novērtējumu par visiem attiecīgajiem riskiem, kas var ietekmēt minēto pamatpakalpojumu sniegšanu, lai identificētu kritiskās vienības saskaņā ar 5. panta 1. punktu un palīdzētu minētajām kritiskajām vienībām veikt pasākumus saskaņā ar 11. pantu.

Saskaņā ar 8. pantu izraudzītās kompetentās iestādes izveido sarakstu ar pamatpakalpojumiem pielikumā minētajās nozarēs. Līdz [trīs gadi no šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam pēc vajadzības, bet vismaz reizi četros gados, tās veic novērtējumu par visiem attiecīgajiem riskiem, kas var ietekmēt minēto pamatpakalpojumu sniegšanu, lai identificētu kritiskās vienības saskaņā ar 5. panta 1. punktu un palīdzētu minētajām kritiskajām vienībām veikt pasākumus saskaņā ar 11. pantu.

Riska novērtējumā ņem vērā visus attiecīgos dabas un cilvēka radītos riskus, tostarp nelaimes gadījumus, dabas katastrofas, ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā, antagonistiskus draudus, tostarp teroristu nodarījumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2017/541.

Riska novērtējumā ņem vērā visus attiecīgos dabas un cilvēka radītos riskus, tostarp nelaimes gadījumus, dabas katastrofas, ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā, antagonistiskus draudus, tostarp teroristu nodarījumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2017/541
  , īpašu uzmanību pievēršot arī esošās fiziskās infrastruktūras stāvoklim, lai izstrādātu atbilstošas modernizācijas vai jaunu būvju programmas
  .

Pamatojums

Esošās fiziskās infrastruktūras stāvoklis ir svarīgs elements kritisko vienību pašreizējā un turpmākajā spējā novērst un pārvaldīt iespējamos incidentus, tāpēc tas būtu jāiekļauj riska novērtējumā un no tā izrietošajās modernizācijas vai jaunu būvju programmās.

3. grozījums

6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Nosakot 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās traucējošās ietekmes būtiskumu, dalībvalstis ņem vērā šādus kritērijus: | Nosakot 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās traucējošās ietekmes būtiskumu, dalībvalstis ņem vērā šādus kritērijus: |
| a) | to lietotāju skaits, kuri izmanto vienības sniegtos pakalpojumus; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Nosakot 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās traucējošās ietekmes būtiskumu, dalībvalstis ņem vērā šādus kritērijus:

Nosakot 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās traucējošās ietekmes būtiskumu, dalībvalstis ņem vērā šādus kritērijus:

a)

to lietotāju skaits, kuri izmanto vienības sniegtos pakalpojumus;

| a) | to lietotāju skaits, kuri izmanto vienības sniegtos pakalpojumus; |
| --- | --- |

a)

to lietotāju skaits, kuri izmanto vienības sniegtos pakalpojumus;

| b) | citu pielikumā minēto nozaru atkarība no minētā pakalpojuma; |
| --- | --- |

b)

citu pielikumā minēto nozaru atkarība no minētā pakalpojuma;

| b) | citu pielikumā minēto nozaru atkarība no minētā pakalpojuma; |
| --- | --- |

b)

citu pielikumā minēto nozaru atkarība no minētā pakalpojuma;

| c) | ietekme, kas incidentiem pakāpes un ilguma ziņā varētu būt uz ekonomiskām un sabiedriskām darbībām, vidi un sabiedrības drošību; |
| --- | --- |

c)

ietekme, kas incidentiem pakāpes un ilguma ziņā varētu būt uz ekonomiskām un sabiedriskām darbībām, vidi un sabiedrības drošību;

| c) | ietekme, kas incidentiem pakāpes un ilguma ziņā varētu būt uz ekonomiskām un sabiedriskām darbībām, vidi un sabiedrības drošību
  , šajā saistībā attiecīgā gadījumā apspriežoties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  ; |
| --- | --- |

c)

ietekme, kas incidentiem pakāpes un ilguma ziņā varētu būt uz ekonomiskām un sabiedriskām darbībām, vidi un sabiedrības drošību
  , šajā saistībā attiecīgā gadījumā apspriežoties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  ;

| d) | vienības tirgus daļa šādu pakalpojumu tirgū; |
| --- | --- |

d)

vienības tirgus daļa šādu pakalpojumu tirgū;

| d) | vienības tirgus daļa šādu pakalpojumu tirgū; |
| --- | --- |

d)

vienības tirgus daļa šādu pakalpojumu tirgū;

| e) | ģeogrāfiskā teritorija, ko incidents varētu ietekmēt, tostarp jebkāda pārrobežu ietekme; |
| --- | --- |

e)

ģeogrāfiskā teritorija, ko incidents varētu ietekmēt, tostarp jebkāda pārrobežu ietekme;

| e) | ģeogrāfiskā teritorija, ko incidents varētu ietekmēt, tostarp jebkāda pārrobežu ietekme
  , šajā saistībā attiecīgā gadījumā apspriežoties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  ; |
| --- | --- |

e)

ģeogrāfiskā teritorija, ko incidents varētu ietekmēt, tostarp jebkāda pārrobežu ietekme
  , šajā saistībā attiecīgā gadījumā apspriežoties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  ;

| f) | vienības nozīmīgums pietiekama pakalpojumu līmeņa uzturēšanai, ņemot vērā alternatīvu līdzekļu pieejamību minētā pakalpojuma sniegšanai. |
| --- | --- |

f)

vienības nozīmīgums pietiekama pakalpojumu līmeņa uzturēšanai, ņemot vērā alternatīvu līdzekļu pieejamību minētā pakalpojuma sniegšanai.

| f) | vienības nozīmīgums pietiekama pakalpojumu līmeņa uzturēšanai, ņemot vērā alternatīvu līdzekļu pieejamību minētā pakalpojuma sniegšanai. |
| --- | --- |

f)

vienības nozīmīgums pietiekama pakalpojumu līmeņa uzturēšanai, ņemot vērā alternatīvu līdzekļu pieejamību minētā pakalpojuma sniegšanai.

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības var labāk novērtēt incidentu ietekmi vietējā un reģionālā līmenī.

4. grozījums

8. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes vajadzības gadījumā un saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem apspriežas un sadarbojas ar citām attiecīgajām valsts iestādēm, jo īpaši tām, kas atbild par civilo aizsardzību, tiesībaizsardzību un personas datu aizsardzību, kā arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp kritiskajām vienībām. | Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes vajadzības gadījumā un saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem apspriežas un sadarbojas ar citām attiecīgajām valsts
  un – attiecīgā gadījumā – ar vietējām un reģionālajām
  iestādēm, jo īpaši tām, kas atbild par civilo aizsardzību, tiesībaizsardzību un personas datu aizsardzību, kā arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp kritiskajām vienībām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes vajadzības gadījumā un saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem apspriežas un sadarbojas ar citām attiecīgajām valsts iestādēm, jo īpaši tām, kas atbild par civilo aizsardzību, tiesībaizsardzību un personas datu aizsardzību, kā arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp kritiskajām vienībām.

Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes vajadzības gadījumā un saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem apspriežas un sadarbojas ar citām attiecīgajām valsts
  un – attiecīgā gadījumā – ar vietējām un reģionālajām
  iestādēm, jo īpaši tām, kas atbild par civilo aizsardzību, tiesībaizsardzību un personas datu aizsardzību, kā arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp kritiskajām vienībām.

Pamatojums

Pilnvaru sadalījums dažādās dalībvalstīs var būt atšķirīgs.

5. grozījums

9. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis atbalsta kritiskās vienības to noturības palielināšanā. Šis atbalsts var iekļaut vadlīniju materiālu un metožu izstrādi, atbalstu tādu praktisko nodarbību organizēšanā, kas paredzētas, lai pārbaudītu to noturību, un apmācību nodrošināšanu kritisko vienību personālam. | Dalībvalstis atbalsta kritiskās vienības to noturības palielināšanā. Šis atbalsts var iekļaut vadlīniju materiālu un metožu izstrādi, atbalstu tādu praktisko nodarbību organizēšanā, kas paredzētas, lai pārbaudītu to noturību, un apmācību nodrošināšanu kritisko vienību personālam
  , kā arī komunikācijas un informācijas pasākumu veicināšanu par būtiskiem riskiem, ar ko saskaras vietējās pašvaldības un iedzīvotāji potenciāli skartajās teritorijās
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis atbalsta kritiskās vienības to noturības palielināšanā. Šis atbalsts var iekļaut vadlīniju materiālu un metožu izstrādi, atbalstu tādu praktisko nodarbību organizēšanā, kas paredzētas, lai pārbaudītu to noturību, un apmācību nodrošināšanu kritisko vienību personālam.

Dalībvalstis atbalsta kritiskās vienības to noturības palielināšanā. Šis atbalsts var iekļaut vadlīniju materiālu un metožu izstrādi, atbalstu tādu praktisko nodarbību organizēšanā, kas paredzētas, lai pārbaudītu to noturību, un apmācību nodrošināšanu kritisko vienību personālam
  , kā arī komunikācijas un informācijas pasākumu veicināšanu par būtiskiem riskiem, ar ko saskaras vietējās pašvaldības un iedzīvotāji potenciāli skartajās teritorijās
  .

Pamatojums

Komunikācijai ir būtiska nozīme kopienu noturības stiprināšanā.

6. grozījums

16. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Kritisko vienību noturības grupas sastāvā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Ja tas ir svarīgi tās uzdevumu veikšanai, Kritisko vienību noturības grupa var uzaicināt ieinteresēto personu pārstāvjus piedalīties tās darbā. | Kritisko vienību noturības grupas sastāvā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji
  , kā arī Eiropas Reģionu komitejas pārstāvis novērotāja statusā
  . Ja tas ir svarīgi tās uzdevumu veikšanai, Kritisko vienību noturības grupa var uzaicināt ieinteresēto personu pārstāvjus piedalīties tās darbā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Kritisko vienību noturības grupas sastāvā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Ja tas ir svarīgi tās uzdevumu veikšanai, Kritisko vienību noturības grupa var uzaicināt ieinteresēto personu pārstāvjus piedalīties tās darbā.

Kritisko vienību noturības grupas sastāvā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji
  , kā arī Eiropas Reģionu komitejas pārstāvis novērotāja statusā
  . Ja tas ir svarīgi tās uzdevumu veikšanai, Kritisko vienību noturības grupa var uzaicināt ieinteresēto personu pārstāvjus piedalīties tās darbā.

Pamatojums

RK var sniegt ieguldījumu kritisko vienību noturības grupas darbā, pārstāvot vietējās un reģionālās pašvaldības un daloties pieredzē un zināšanās, kas gūtas šajā jomā.

7. grozījums

16. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Kritisko vienību noturības grupai ir šādi uzdevumi: | Kritisko vienību noturības grupai ir šādi uzdevumi: |
| a) | atbalstīt Komisiju, palīdzot dalībvalstīm stiprināt to spēju palīdzēt nodrošināt kritisko vienību noturību saskaņā ar šo direktīvu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Kritisko vienību noturības grupai ir šādi uzdevumi:

Kritisko vienību noturības grupai ir šādi uzdevumi:

a)

atbalstīt Komisiju, palīdzot dalībvalstīm stiprināt to spēju palīdzēt nodrošināt kritisko vienību noturību saskaņā ar šo direktīvu;

| a) | atbalstīt Komisiju, palīdzot dalībvalstīm stiprināt to spēju palīdzēt nodrošināt kritisko vienību noturību saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt Komisiju, palīdzot dalībvalstīm stiprināt to spēju palīdzēt nodrošināt kritisko vienību noturību saskaņā ar šo direktīvu;

| b) | izvērtēt 3. pantā minētās kritisko vienību noturības stratēģijas un apzināt paraugpraksi attiecībā uz šīm stratēģijām; |
| --- | --- |

b)

izvērtēt 3. pantā minētās kritisko vienību noturības stratēģijas un apzināt paraugpraksi attiecībā uz šīm stratēģijām;

| b) | izvērtēt 3. pantā minētās kritisko vienību noturības stratēģijas un apzināt paraugpraksi attiecībā uz šīm stratēģijām; |
| --- | --- |

b)

izvērtēt 3. pantā minētās kritisko vienību noturības stratēģijas un apzināt paraugpraksi attiecībā uz šīm stratēģijām;

| c) | veicināt paraugprakses apmaiņu attiecībā uz to, kā dalībvalstis identificē kritiskās vienības saskaņā ar 5. pantu, tostarp attiecībā uz pārrobežu atkarību un attiecībā uz riskiem un incidentiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt paraugprakses apmaiņu attiecībā uz to, kā dalībvalstis identificē kritiskās vienības saskaņā ar 5. pantu, tostarp attiecībā uz pārrobežu atkarību un attiecībā uz riskiem un incidentiem;

| c) | veicināt paraugprakses apmaiņu attiecībā uz to, kā dalībvalstis identificē kritiskās vienības saskaņā ar 5. pantu, tostarp attiecībā uz pārrobežu atkarību un attiecībā uz riskiem un incidentiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt paraugprakses apmaiņu attiecībā uz to, kā dalībvalstis identificē kritiskās vienības saskaņā ar 5. pantu, tostarp attiecībā uz pārrobežu atkarību un attiecībā uz riskiem un incidentiem;

| d) | pēc pieprasījuma palīdzēt sagatavot 6. panta 3. punktā minētās pamatnostādnes un deleģētos un īstenošanas aktus saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

d)

pēc pieprasījuma palīdzēt sagatavot 6. panta 3. punktā minētās pamatnostādnes un deleģētos un īstenošanas aktus saskaņā ar šo direktīvu;

| d) | pēc pieprasījuma palīdzēt sagatavot 6. panta 3. punktā minētās pamatnostādnes un deleģētos un īstenošanas aktus saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

d)

pēc pieprasījuma palīdzēt sagatavot 6. panta 3. punktā minētās pamatnostādnes un deleģētos un īstenošanas aktus saskaņā ar šo direktīvu;

| e) | reizi gadā izskatīt 8. panta 3. punktā minētos kopsavilkuma ziņojumus; |
| --- | --- |

e)

reizi gadā izskatīt 8. panta 3. punktā minētos kopsavilkuma ziņojumus;

| e) | reizi gadā izskatīt 8. panta 3. punktā minētos kopsavilkuma ziņojumus; |
| --- | --- |

e)

reizi gadā izskatīt 8. panta 3. punktā minētos kopsavilkuma ziņojumus;

| f) | apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz informācijas apmaiņu saistībā ar 13. pantā minēto incidentu paziņošanu; |
| --- | --- |

f)

apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz informācijas apmaiņu saistībā ar 13. pantā minēto incidentu paziņošanu;

| f) | apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz informācijas apmaiņu saistībā ar 13. pantā minēto incidentu paziņošanu; |
| --- | --- |

f)

apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz informācijas apmaiņu saistībā ar 13. pantā minēto incidentu paziņošanu;

| g) | analizēt padomdevēju misiju ziņojumus un sniegt konsultācijas par tiem saskaņā ar 15. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

g)

analizēt padomdevēju misiju ziņojumus un sniegt konsultācijas par tiem saskaņā ar 15. panta 3. punktu;

| g) | analizēt padomdevēju misiju ziņojumus un sniegt konsultācijas par tiem saskaņā ar 15. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

g)

analizēt padomdevēju misiju ziņojumus un sniegt konsultācijas par tiem saskaņā ar 15. panta 3. punktu;

| h) | apmainīties ar informāciju un paraugpraksi pētniecības un izstrādes jomā saistībā ar kritisko vienību noturību saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

h)

apmainīties ar informāciju un paraugpraksi pētniecības un izstrādes jomā saistībā ar kritisko vienību noturību saskaņā ar šo direktīvu;

| h) | apmainīties ar informāciju un paraugpraksi pētniecības un izstrādes jomā saistībā ar kritisko vienību noturību saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

h)

apmainīties ar informāciju un paraugpraksi pētniecības un izstrādes jomā saistībā ar kritisko vienību noturību saskaņā ar šo direktīvu;

| i) | attiecīgā gadījumā apmainīties ar informāciju jautājumos, kas attiecas uz kritisko vienību noturību, ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām. |
| --- | --- |

i)

attiecīgā gadījumā apmainīties ar informāciju jautājumos, kas attiecas uz kritisko vienību noturību, ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

| i) | attiecīgā gadījumā apmainīties ar informāciju jautājumos, kas attiecas uz kritisko vienību noturību, ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām. |
| --- | --- |

i)

attiecīgā gadījumā apmainīties ar informāciju jautājumos, kas attiecas uz kritisko vienību noturību, ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

| j) | apmainīties ar reģionālā līmeņa pieredzi un datiem, ko var izmantot noturības stratēģiju izstrādē, iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldība
  s. |
| --- | --- |

j)

apmainīties ar reģionālā līmeņa pieredzi un datiem, ko var izmantot noturības stratēģiju izstrādē, iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldība
  s.

Pamatojums

Reģionālās pieredzes un datu apmaiņa ievērojami palīdzētu izstrādāt un īstenot efektīvas noturības stratēģijas.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka ierosinātās direktīvas darbības joma ir būtiski paplašināta, iekļaujot tajā tādas nozares kā enerģētika, transports, veselība, dzeramais ūdens, notekūdeņi, digitālā infrastruktūra, publiskā pārvalde un kosmoss; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju turpināt palielināt direktīvā iekļauto nozaru skaitu, tostarp arī pirmās nepieciešamības preču izplatīšanas ķēdes, it īpaši pārtikas ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas nozari; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apzinoties izplatīšanas ķēžu nozares īpašo sarežģītību, uzsver, ka šim jautājumam jāpievēršas padziļināti, veicinot īpašus pētījumus, kas ļautu izstrādāt uzticamu metodoloģisku sistēmu to novērtēšanai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ņemot vērā skarbo pieredzi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, cer, ka jebkurā gadījumā tiks veikti pasākumi, lai padarītu pirmās nepieciešamības preču izplatīšanas ķēdes stabilākas, dažādojot izplatīšanas tīklu un palielinot iespējamo piegādātāju skaitu atbilstīgi izplatāmo preču nozīmei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka, lai arī lielākā daļa tiesību aktu šajā jomā ir noteikti ES vai valsts līmenī, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir nozīmīgi uzdevumi un atbildība saistībā ar savas teritorijas aizsardzību. Tāpēc tām ir jāpilda īpaša un būtiska loma, stiprinot savā teritorijā esošās kritiskās infrastruktūras noturību ar savām bagātīgajām zināšanām un pieredzi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē pāreju no infrastruktūras aizsardzības uz tās pārvaldītāju noturības stiprināšanu, taču uzsver, ka struktūru un infrastruktūras aizsardzību nevajadzētu atstāt novārtā, ņemot vērā iespējamus fiziskos zaudējumus dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu gadījumā un to iespējamās nopietnās sekas ne tikai valsts, bet arī vietējā, reģionālā un pārrobežu līmenī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību pievienoto vērtību pārrobežu situācijās, it īpaši, kad jāizprot riski un jānovērtē negadījumu smagums un iespējamās sekas, kā arī nozaru un teritoriju savstarpējā atkarība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | piekrīt, ka, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju kritisko vienību noturībai, katrā dalībvalstī ir jābūt stratēģijai, kas tiek sagatavota sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un paredz īstenojamos mērķus un politikas pasākumus, pamatojoties uz visu to attiecīgo dabas un cilvēku radīto risku novērtējumu, kuri var ietekmēt pamatpakalpojumu sniegšanu, piemēram, incidentu, dabas katastrofu, sabiedrības veselības ārkārtas situāciju un teroristu uzbrukumu riska novērtējumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver: dalībvalstīm būtu jāvienojas par kopīgu kritiski svarīgas vienības interpretāciju un par veidu, kā to aizsargāt, lai noteiktu vislabākās metodes kritisko vienību noturības palielināšanai, ņemot vērā būtisko ietekmi uz iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda uz īpašo situāciju tālākajos reģionos; to unikālā realitāte padara šos reģionus īpaši nestabilus, un ir acīmredzami nepieciešams nodrošināt to infrastruktūras noturību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka Komisijai būtu lietderīgi sagatavot vadlīnijas, kā nodrošināt efektīvu un vienveidīgu direktīvas piemērošanu visās dalībvalstīs, un vadīt novērtēšanas darbības un iespējamu tām sekojošu rīcību, pamatojoties uz holistisku pieeju, kurā ņemtas vērā visas starpnozaru un pārrobežu savstarpējās atkarības, lai paaugstinātu noturību pietiekami lielā mērā, ietverot aizsardzību, risku novēršanu, darījumdarbības nepārtrauktību un atveseļošanos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka sadarbības stiprināšana starp reģioniem – piemēram, izmantojot Interreg programmas vai Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) –, lai palielinātu kritisko vienību, tostarp fiziskās infrastruktūras, noturību, ir izšķiroši svarīga, lai novērstu šādu struktūru iznīcināšanu vai bojājumus, kam varētu būt nopietna pārrobežu ietekme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka, veicot valsts mēroga riska novērtējumus, būtu jāņem vērā valsts līmenim pakārtotais līmenis, jo arī no kritiskās vienības infrastruktūru fiziskās atrašanās vietas var būt atkarīga ietekme un iespējamās sekas uz vietas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | piekrīt, ka ir jāstiprina atsevišķu kritisko vienību noturība, un vienlaikus pauž bažas par visai būtisko finansiālo slogu, ko varētu radīt ierosinātās direktīvas saistību ievērošana; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka Komisijai ir iespēja kritiskajām vienībām, it īpaši publiskām kritiskajām vienībām, paredzēt īpašu atbalstu jau pašreizējās programmās, tostarp finansiālu atbalstu, ja tas ir nepieciešams efektīvai un savlaicīgai pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka kritisko vienību noturības stiprināšanas stratēģija būtu jāsagatavo valsts līmenī, apspriežoties ar vietējo un reģionālo līmeni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | piekrīt, ka incidenta gadījumā kritiskajām vienībām nekavējoties jāpaziņo kompetentajai iestādei, iekļaujot “visu pieejamo informāciju, kas vajadzīga, lai kompetentā iestāde varētu izprast incidenta veidu, cēloni un iespējamās sekas”. Ja attiecīgajā valstī vēl nav ārkārtas situāciju pārvaldības struktūru un sadarbības mehānismu, aicina valsts līmenī izveidot tīklus un mehānismus, kuri nodrošinātu sadarbību starp attiecīgajām iestādēm, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un attiecīgajām nozarēm un kuri būtu paredzēti ārkārtas situāciju pārvaldībai un dotu iespēju ātri reaģēt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka katras dalībvalsts pienākums ir aizsargāt kritisko infrastruktūru un nodrošināt tās teritorijā esošo kritisko vienību noturību, un piekrīt, ka kritiskajām vienībām, kurām ir īpaša nozīme Eiropā, proti, tām, kuras sniedz pamatpakalpojumus vismaz vienai trešajai daļai dalībvalstu, jābūt pakļautām īpašai uzraudzībai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver nepieciešamību stiprināt riska pārvaldību, veicinot pārrobežu sadarbību un sadarbību starp ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | piekrīt, ka daudzveidīgās struktūras un instrumenti, kas jau pastāv ES civilās aizsardzības mehānisma un Eiropas references tīkla kritiskās infrastruktūras aizsardzībai ietvaros, būtu jāņem vērā arī ierosinātās direktīvas vajadzībām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīstot komunikācijas izšķiroši svarīgo nozīmi kopienu noturības palielināšanā, iesaka saskaņā ar Sendai ietvarprogrammā izvirzītajiem mērķiem popularizēt un atbalstīt komunikācijas un informācijas iniciatīvas attiecībā uz katastrofu riskiem, kas var ietekmēt kritisko infrastruktūru attiecīgā teritorijā un ar ko saskaras gan vietējās pašvaldības, gan iedzīvotāji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka koordinācija, komunikācija un paraugprakses apmaiņa starp valsts, reģionālo un vietējo līmeni un starp dalībvalstīm var veicināt efektīvāku sadarbību resursu, zināšanu un sinerģijas jomā visā krīzes pārvarēšanas ciklā. |
| --- | --- |

22.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.undrr.org/publication/sendai-framework-disaster-risk-reduction-2015-2030

1

---

| 29.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 440/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 440/105

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Pārskatītā Eiropas energoinfrastruktūras regula, kas piemērota zaļajai un digitālajai pārveidei”

(2021/C 440/15)

| Ziņotājs: | Robert Sorin NEGOIȚĂ (RO/PSE), Bukarestes pašvaldības 3. apgabala mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijām un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013
  COM(2020) 824 final |

Ziņotājs:

Robert Sorin NEGOIȚĂ (RO/PSE), Bukarestes pašvaldības 3. apgabala mērs

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijām un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013

COM(2020) 824 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

1. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Komisija savā 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Komisijas paziņojums par klimata mērķrādītāja plānu, kurā ierosināts līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % (šo ieceri 2020. gada 11. decembrī apstiprināja Eiropadome), un tā pamatā esošais ietekmes novērtējums apstiprina, ka nākotnes energoresursu struktūra ļoti atšķirsies no šodienas energoresursu struktūras un pamato, kāpēc vajadzētu izskatīt un vajadzības gadījumā pārskatīt tiesību aktus enerģētikas jomā. Ir skaidrs, ka pašreizējās investīcijas energoinfrastruktūrā nav pietiekamas, lai to pārveidotu un būvētu nākotnes energoinfrastruktūru. Tas nozīmē arī to, ka ir jāizveido infrastruktūra, kura spētu atbalstīt Eiropas enerģētikas pārkārtošanu, arī strauju elektrifikāciju, atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu lielākā mērogā, atjaunīgo un mazoglekļa gāzu plašāku apguvi, energosistēmas integrāciju un inovatīvu risinājumu plašāku ieviešanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(1)

Komisija savā 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Komisijas paziņojums par klimata mērķrādītāja plānu, kurā ierosināts līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % (šo ieceri 2020. gada 11. decembrī apstiprināja Eiropadome), un tā pamatā esošais ietekmes novērtējums apstiprina, ka nākotnes energoresursu struktūra ļoti atšķirsies no šodienas energoresursu struktūras un pamato, kāpēc vajadzētu izskatīt un vajadzības gadījumā pārskatīt tiesību aktus enerģētikas jomā. Ir skaidrs, ka pašreizējās investīcijas energoinfrastruktūrā nav pietiekamas, lai to pārveidotu un būvētu nākotnes energoinfrastruktūru. Tas nozīmē arī to, ka ir jāizveido infrastruktūra, kura spētu atbalstīt Eiropas enerģētikas pārkārtošanu, arī strauju elektrifikāciju, atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu lielākā mērogā, atjaunīgo un mazoglekļa gāzu plašāku apguvi, energosistēmas integrāciju un inovatīvu risinājumu plašāku ieviešanu.

| (1) | Komisija savā 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Komisijas paziņojums par klimata mērķrādītāja plānu, kurā ierosināts līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % (šo ieceri 2020. gada 11. decembrī apstiprināja Eiropadome), un tā pamatā esošais ietekmes novērtējums apstiprina, ka nākotnes energoresursu struktūra ļoti atšķirsies no šodienas energoresursu struktūras un pamato, kāpēc vajadzētu izskatīt un vajadzības gadījumā pārskatīt
  primāros un sekundāros
  tiesību aktus enerģētikas jomā
  Eiropas, valstu un reģionālā līmenī
  . Ir skaidrs, ka pašreizējās investīcijas energoinfrastruktūrā nav pietiekamas, lai to pārveidotu un būvētu nākotnes energoinfrastruktūru
  , tajā pašā laikā nodrošinot energoapgādi, kas atbilst dažādu reģionu konkrētajām vajadzībām un potenciālam
  . Tas nozīmē arī to, ka ir jāizveido infrastruktūra, kura spētu atbalstīt Eiropas enerģētikas pārkārtošanu, arī strauju elektrifikāciju, atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu lielākā mērogā, atjaunīgo un mazoglekļa gāzu plašāku apguvi,
  centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu izveidošanu,
  energosistēmas integrāciju un inovatīvu risinājumu plašāku ieviešanu
  , lai padarītu mūsu sabiedrību zaļu, ilgtspējīgu un finansiāli pieejamu, kā arī uzlabotu dzīves apstākļus
  . |
| --- | --- |

(1)

Komisija savā 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Komisijas paziņojums par klimata mērķrādītāja plānu, kurā ierosināts līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % (šo ieceri 2020. gada 11. decembrī apstiprināja Eiropadome), un tā pamatā esošais ietekmes novērtējums apstiprina, ka nākotnes energoresursu struktūra ļoti atšķirsies no šodienas energoresursu struktūras un pamato, kāpēc vajadzētu izskatīt un vajadzības gadījumā pārskatīt
  primāros un sekundāros
  tiesību aktus enerģētikas jomā
  Eiropas, valstu un reģionālā līmenī
  . Ir skaidrs, ka pašreizējās investīcijas energoinfrastruktūrā nav pietiekamas, lai to pārveidotu un būvētu nākotnes energoinfrastruktūru
  , tajā pašā laikā nodrošinot energoapgādi, kas atbilst dažādu reģionu konkrētajām vajadzībām un potenciālam
  . Tas nozīmē arī to, ka ir jāizveido infrastruktūra, kura spētu atbalstīt Eiropas enerģētikas pārkārtošanu, arī strauju elektrifikāciju, atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu lielākā mērogā, atjaunīgo un mazoglekļa gāzu plašāku apguvi,
  centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu izveidošanu,
  energosistēmas integrāciju un inovatīvu risinājumu plašāku ieviešanu
  , lai padarītu mūsu sabiedrību zaļu, ilgtspējīgu un finansiāli pieejamu, kā arī uzlabotu dzīves apstākļus
  .

Pamatojums

Pašsaprotams.

2. grozījums

5. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Regulas (ES) Nr. 347/2013 izvērtējums ir skaidri parādījis, ka šis satvars ir sekmīgi uzlabojis dalībvalstu tīklu integrāciju, stimulējis enerģijas tirdzniecību un tādējādi veicinājis Savienības konkurētspēju. Piegādes drošību ir ievērojami veicinājuši kopīgu interešu projekti elektroenerģijas un gāzes jomā. Gāzes infrastruktūra tagad ir labi savienota, un piegāžu noturība kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies. Reģionālā sadarbība reģionālajās grupās un pārrobežu izmaksu sadale ir svarīgs priekšnoteikums projektu īstenošanai. Tomēr daudzos gadījumos pārrobežu izmaksu sadale nav samazinājusi projektu finansējuma nepietiekamību, kā bija paredzēts. Lai gan lielākā daļa atļauju piešķiršanas procedūru ir saīsinātas, dažos gadījumos process joprojām ir ilgs. Svarīgs faktors bijusi finansiālā palīdzība no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI), jo pētījumiem piešķirtās dotācijas ir palīdzējušas projektos to izstrādes agrīnajos posmos samazināt riskus, savukārt ar darbu dotācijām projekti ir atbalstīti tādējādi, ka atrisināti galvenie nepietiekamības gadījumi, kurus nevarēja pienācīgi risināt ar tirgus finansējumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(5)

Regulas (ES) Nr. 347/2013 izvērtējums ir skaidri parādījis, ka šis satvars ir sekmīgi uzlabojis dalībvalstu tīklu integrāciju, stimulējis enerģijas tirdzniecību un tādējādi veicinājis Savienības konkurētspēju. Piegādes drošību ir ievērojami veicinājuši kopīgu interešu projekti elektroenerģijas un gāzes jomā. Gāzes infrastruktūra tagad ir labi savienota, un piegāžu noturība kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies. Reģionālā sadarbība reģionālajās grupās un pārrobežu izmaksu sadale ir svarīgs priekšnoteikums projektu īstenošanai. Tomēr daudzos gadījumos pārrobežu izmaksu sadale nav samazinājusi projektu finansējuma nepietiekamību, kā bija paredzēts. Lai gan lielākā daļa atļauju piešķiršanas procedūru ir saīsinātas, dažos gadījumos process joprojām ir ilgs. Svarīgs faktors bijusi finansiālā palīdzība no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI), jo pētījumiem piešķirtās dotācijas ir palīdzējušas projektos to izstrādes agrīnajos posmos samazināt riskus, savukārt ar darbu dotācijām projekti ir atbalstīti tādējādi, ka atrisināti galvenie nepietiekamības gadījumi, kurus nevarēja pienācīgi risināt ar tirgus finansējumu.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 347/2013 izvērtējums ir skaidri parādījis, ka šis satvars ir sekmīgi uzlabojis
  lielākās daļas
  dalībvalstu tīklu integrāciju, stimulējis enerģijas tirdzniecību un tādējādi veicinājis Savienības konkurētspēju. Piegādes drošību ir ievērojami veicinājuši kopīgu interešu projekti elektroenerģijas un gāzes jomā. Gāzes infrastruktūra
  vairumā reģionu
  tagad ir labi savienota, un piegāžu noturība kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies.
  Taču joprojām pastāv atsevišķi reģioni, kuri nav spējuši pietiekami uzlabot savus gāzes tīklus, energoapgādes drošību un noturības spēju. Joprojām pastāv gāzes sadales projekti, kas ir dažādos īstenošanas posmos un kas vēl nav pabeigti.
  Reģionālā sadarbība reģionālajās grupās un pārrobežu izmaksu sadale ir svarīgs priekšnoteikums projektu īstenošanai. Tomēr daudzos gadījumos pārrobežu izmaksu sadale nav samazinājusi projektu finansējuma nepietiekamību, kā bija paredzēts. Lai gan lielākā daļa atļauju piešķiršanas procedūru ir saīsinātas, dažos gadījumos process joprojām ir ilgs. Svarīgs faktors bijusi finansiālā palīdzība no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI), jo pētījumiem piešķirtās dotācijas ir palīdzējušas projektos to izstrādes agrīnajos posmos samazināt riskus, savukārt ar darbu dotācijām projekti ir atbalstīti tādējādi, ka atrisināti galvenie nepietiekamības gadījumi, kurus nevarēja pienācīgi risināt ar tirgus finansējumu
  un kuri ir ārkārtīgi svarīgi, lai nodrošinātu drošu un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu
  . |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 347/2013 izvērtējums ir skaidri parādījis, ka šis satvars ir sekmīgi uzlabojis
  lielākās daļas
  dalībvalstu tīklu integrāciju, stimulējis enerģijas tirdzniecību un tādējādi veicinājis Savienības konkurētspēju. Piegādes drošību ir ievērojami veicinājuši kopīgu interešu projekti elektroenerģijas un gāzes jomā. Gāzes infrastruktūra
  vairumā reģionu
  tagad ir labi savienota, un piegāžu noturība kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies.
  Taču joprojām pastāv atsevišķi reģioni, kuri nav spējuši pietiekami uzlabot savus gāzes tīklus, energoapgādes drošību un noturības spēju. Joprojām pastāv gāzes sadales projekti, kas ir dažādos īstenošanas posmos un kas vēl nav pabeigti.
  Reģionālā sadarbība reģionālajās grupās un pārrobežu izmaksu sadale ir svarīgs priekšnoteikums projektu īstenošanai. Tomēr daudzos gadījumos pārrobežu izmaksu sadale nav samazinājusi projektu finansējuma nepietiekamību, kā bija paredzēts. Lai gan lielākā daļa atļauju piešķiršanas procedūru ir saīsinātas, dažos gadījumos process joprojām ir ilgs. Svarīgs faktors bijusi finansiālā palīdzība no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI), jo pētījumiem piešķirtās dotācijas ir palīdzējušas projektos to izstrādes agrīnajos posmos samazināt riskus, savukārt ar darbu dotācijām projekti ir atbalstīti tādējādi, ka atrisināti galvenie nepietiekamības gadījumi, kurus nevarēja pienācīgi risināt ar tirgus finansējumu
  un kuri ir ārkārtīgi svarīgi, lai nodrošinātu drošu un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu
  .

Pamatojums

Pašsaprotams.

3. grozījums

11. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Kopīgu interešu projektu rezultātā ir ievērojami uzlabojusies piegādes drošība, kas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc bija vajadzīga Regula (ES) Nr. 347/2013. Turklāt Komisijas klimata mērķrādītāja ietekmes novērtējumā27 tiek sagaidīts, ka ievērojami samazināsies dabasgāzes patēriņš, jo tās līdzšinējie patēriņa apjomi nav savienojami ar oglekļneitralitāti. No otras puses, periodā līdz 2050. gadam būtiski pieaugs biogāzes, atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža un sintētisko gāzveida degvielu patēriņš. Tāpēc atbalstīt dabasgāzes infrastruktūru ar TEN-E rīcībpolitiku vairs nav vajadzības. Šīs izmaiņas gāzes nozarē būtu jāatspoguļo energoinfrastruktūras plānošanā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(11)

Kopīgu interešu projektu rezultātā ir ievērojami uzlabojusies piegādes drošība, kas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc bija vajadzīga Regula (ES) Nr. 347/2013. Turklāt Komisijas klimata mērķrādītāja ietekmes novērtējumā27 tiek sagaidīts, ka ievērojami samazināsies dabasgāzes patēriņš, jo tās līdzšinējie patēriņa apjomi nav savienojami ar oglekļneitralitāti. No otras puses, periodā līdz 2050. gadam būtiski pieaugs biogāzes, atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža un sintētisko gāzveida degvielu patēriņš. Tāpēc atbalstīt dabasgāzes infrastruktūru ar TEN-E rīcībpolitiku vairs nav vajadzības. Šīs izmaiņas gāzes nozarē būtu jāatspoguļo energoinfrastruktūras plānošanā.

| (11) | Kopīgu interešu projektu rezultātā ir ievērojami uzlabojusies piegādes drošība, kas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc bija vajadzīga Regula (ES) Nr. 347/2013. Turklāt Komisijas klimata mērķrādītāja ietekmes novērtējumā27 tiek sagaidīts, ka ievērojami samazināsies dabasgāzes patēriņš, jo tās līdzšinējie patēriņa apjomi nav savienojami ar oglekļneitralitāti. No otras puses, periodā līdz 2050. gadam būtiski pieaugs biogāzes, atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža un sintētisko gāzveida degvielu patēriņš. Tāpēc atbalstīt
  jaunu
  dabasgāzes infrastruktūru ar TEN-E rīcībpolitiku vairs nav vajadzības. Šīs izmaiņas gāzes nozarē būtu jāatspoguļo energoinfrastruktūras plānošanā
  . Tajā pašā laikā daudzās ES valstīs dabasgāzes projekti palīdz aizstāt cieto fosilo kurināmo un tādējādi samazināt CO2 emisijas. Attiecīgās ES regulas pārskatīšana nedrīkst negatīvi ietekmēt vēl nepabeigtos projektus
  . |
| --- | --- |

(11)

Kopīgu interešu projektu rezultātā ir ievērojami uzlabojusies piegādes drošība, kas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc bija vajadzīga Regula (ES) Nr. 347/2013. Turklāt Komisijas klimata mērķrādītāja ietekmes novērtējumā27 tiek sagaidīts, ka ievērojami samazināsies dabasgāzes patēriņš, jo tās līdzšinējie patēriņa apjomi nav savienojami ar oglekļneitralitāti. No otras puses, periodā līdz 2050. gadam būtiski pieaugs biogāzes, atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža un sintētisko gāzveida degvielu patēriņš. Tāpēc atbalstīt
  jaunu
  dabasgāzes infrastruktūru ar TEN-E rīcībpolitiku vairs nav vajadzības. Šīs izmaiņas gāzes nozarē būtu jāatspoguļo energoinfrastruktūras plānošanā
  . Tajā pašā laikā daudzās ES valstīs dabasgāzes projekti palīdz aizstāt cieto fosilo kurināmo un tādējādi samazināt CO2 emisijas. Attiecīgās ES regulas pārskatīšana nedrīkst negatīvi ietekmēt vēl nepabeigtos projektus
  .

Pamatojums

Pašsaprotams.

4. grozījums

15. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Turklāt, lai atbalstītu investīcijas, kas tīklā integrē atjaunīgas un mazoglekļa gāzes, piemēram, biogāzi, biometānu un ūdeņradi, un palīdzētu pārvaldīt no tā izrietošo sarežģītāko sistēmu, par pamatu izmantojot inovatīvas digitālās tehnoloģijas, būtu jāizveido jauna viedo gāzes tīklu infrastruktūras kategorija. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(15)

Turklāt, lai atbalstītu investīcijas, kas tīklā integrē atjaunīgas un mazoglekļa gāzes, piemēram, biogāzi, biometānu un ūdeņradi, un palīdzētu pārvaldīt no tā izrietošo sarežģītāko sistēmu, par pamatu izmantojot inovatīvas digitālās tehnoloģijas, būtu jāizveido jauna viedo gāzes tīklu infrastruktūras kategorija.

| (15) | Turklāt, lai atbalstītu investīcijas, kas tīklā integrē atjaunīgas un mazoglekļa gāzes, piemēram, biogāzi, biometānu un
  tīru
  ūdeņradi, un palīdzētu pārvaldīt no tā izrietošo sarežģītāko sistēmu, par pamatu izmantojot inovatīvas digitālās tehnoloģijas,
  kā arī tehnoloģiskos un inženierijas risinājumus gāzes kvalitātei un Uzraudzības kontroles un datu ieguves (SCADA) tīkla pārvaldībai,
  būtu jāizveido jauna viedo gāzes tīklu infrastruktūras kategorija. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt, lai atbalstītu investīcijas, kas tīklā integrē atjaunīgas un mazoglekļa gāzes, piemēram, biogāzi, biometānu un
  tīru
  ūdeņradi, un palīdzētu pārvaldīt no tā izrietošo sarežģītāko sistēmu, par pamatu izmantojot inovatīvas digitālās tehnoloģijas,
  kā arī tehnoloģiskos un inženierijas risinājumus gāzes kvalitātei un Uzraudzības kontroles un datu ieguves (SCADA) tīkla pārvaldībai,
  būtu jāizveido jauna viedo gāzes tīklu infrastruktūras kategorija.

Pamatojums

Pašsaprotams.

5. grozījums

25. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Kopīgu interešu projektu ierosināšanai un izskatīšanai būtu jāizveido reģionālās grupas, un to rezultātā tiktu sagatavoti reģionālie kopīgu interešu projektu saraksti. Lai nodrošinātu plašu konsensu, šīm reģionālajām grupām būtu jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm, projektu virzītājiem un relevantajām ieinteresētajām personām. Šīs sadarbības kontekstā valstu regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā reģionālās grupas būtu jākonsultē, cita starpā par ierosināto projektu regulatīvo aspektu īstenojamību un par regulatīvās apstiprināšanas ierosinātā grafika īstenojamību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(25)

Kopīgu interešu projektu ierosināšanai un izskatīšanai būtu jāizveido reģionālās grupas, un to rezultātā tiktu sagatavoti reģionālie kopīgu interešu projektu saraksti. Lai nodrošinātu plašu konsensu, šīm reģionālajām grupām būtu jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm, projektu virzītājiem un relevantajām ieinteresētajām personām. Šīs sadarbības kontekstā valstu regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā reģionālās grupas būtu jākonsultē, cita starpā par ierosināto projektu regulatīvo aspektu īstenojamību un par regulatīvās apstiprināšanas ierosinātā grafika īstenojamību.

| (25) | Kopīgu interešu projektu ierosināšanai un izskatīšanai būtu jāizveido reģionālās grupas, un to rezultātā tiktu sagatavoti reģionālie kopīgu interešu projektu saraksti. Lai nodrošinātu plašu konsensu, šīm reģionālajām grupām būtu jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm,
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  projektu virzītājiem un relevantajām ieinteresētajām personām. Šīs sadarbības kontekstā valstu regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā reģionālās grupas būtu jākonsultē, cita starpā par ierosināto projektu regulatīvo aspektu īstenojamību un par regulatīvās apstiprināšanas ierosinātā grafika īstenojamību. |
| --- | --- |

(25)

Kopīgu interešu projektu ierosināšanai un izskatīšanai būtu jāizveido reģionālās grupas, un to rezultātā tiktu sagatavoti reģionālie kopīgu interešu projektu saraksti. Lai nodrošinātu plašu konsensu, šīm reģionālajām grupām būtu jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm,
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  projektu virzītājiem un relevantajām ieinteresētajām personām. Šīs sadarbības kontekstā valstu regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā reģionālās grupas būtu jākonsultē, cita starpā par ierosināto projektu regulatīvo aspektu īstenojamību un par regulatīvās apstiprināšanas ierosinātā grafika īstenojamību.

Pamatojums

Pašsaprotams.

6. grozījums

1. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “1. pants
  Priekšmets

  1.   Ar šo regulu nosaka vadlīnijas I pielikumā noteikto Eiropas to energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai (“energoinfrastruktūras prioritārie koridori un jomas”), kas veicina Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītāju
  un
  klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu līdz 2050. gadam. | 1. pants
  Priekšmets

  1.   Ar šo regulu nosaka vadlīnijas I pielikumā noteikto Eiropas to energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai (“energoinfrastruktūras prioritārie koridori un jomas”), kas veicina Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītāju, klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu līdz 2050. gadam
  , biodaudzveidības mērķu sasniegšanu līdz 2030. gadam un to, ka tiek nodrošināta un veicināta enerģētiskā drošība, tirgus integrācija, godīga konkurence, enerģijas piegādes dažādošana un ikvienam cenas ziņā pieņemama enerģija
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu nosaka vadlīnijas I pielikumā noteikto Eiropas to energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai (“energoinfrastruktūras prioritārie koridori un jomas”), kas veicina Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītāju
  un
  klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu līdz 2050. gadam.

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu nosaka vadlīnijas I pielikumā noteikto Eiropas to energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai (“energoinfrastruktūras prioritārie koridori un jomas”), kas veicina Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītāju, klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu līdz 2050. gadam
  , biodaudzveidības mērķu sasniegšanu līdz 2030. gadam un to, ka tiek nodrošināta un veicināta enerģētiskā drošība, tirgus integrācija, godīga konkurence, enerģijas piegādes dažādošana un ikvienam cenas ziņā pieņemama enerģija
  .

Pamatojums

Pamatojums

TEN-E pārskatīšanai (tostarp infrastruktūras plānošanai) vajadzētu būt saskanīgai ar zaļā kursa mērķiem, klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu līdz 2050. gadam un centieniem nevienu neatstāt novārtā, tādējādi nodrošinot ikvienam cenas ziņā pieņemamu enerģiju.

TEN-E

7. grozījums

7. grozījums

2. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (4)   “kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas nepieciešams, lai īstenotu I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, un kas ir iekļauts 3. pantā minētajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā; | (4)   “kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas nepieciešams, lai īstenotu I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, un kas ir iekļauts 3. pantā minētajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā
  . Lai nodrošinātu optimālu labvēlīgo ietekmi, projektu izvērtēšanā ņem vērā valstu attīstības stratēģijas un vietējo un reģionālo potenciālu projekta īstenošanas vietā
  ; |
| (...) | (...) |
| (16)   “klimatadaptācija” ir process, kas nodrošina, ka ar klimatiskās neaizsargātības un riska novērtējumu, tostarp ar attiecīgiem adaptācijas pasākumiem, tiek nodrošināta energoinfrastruktūras noturība pret klimata pārmaiņu iespējamo negatīvo ietekmi; | (16)   “klimatadaptācija” ir process, kas nodrošina, ka ar klimatiskās neaizsargātības un riska novērtējumu, tostarp ar attiecīgiem adaptācijas pasākumiem, tiek nodrošināta energoinfrastruktūras noturība pret klimata pārmaiņu iespējamo negatīvo ietekmi; |
| | (17)
     
  “ilgtspēja” nozīmē jebkura projekta potenciālu veicināt klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu. To novērtē, ņemot vērā atjaunojamo energoresursu integrāciju tīklā vai siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu, ko projekts radīs tā paredzamajā darbības laikā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(4)   “kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas nepieciešams, lai īstenotu I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, un kas ir iekļauts 3. pantā minētajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā;

(4)   “kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas nepieciešams, lai īstenotu I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, un kas ir iekļauts 3. pantā minētajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā
  . Lai nodrošinātu optimālu labvēlīgo ietekmi, projektu izvērtēšanā ņem vērā valstu attīstības stratēģijas un vietējo un reģionālo potenciālu projekta īstenošanas vietā
  ;

(...)

(...)

(16)   “klimatadaptācija” ir process, kas nodrošina, ka ar klimatiskās neaizsargātības un riska novērtējumu, tostarp ar attiecīgiem adaptācijas pasākumiem, tiek nodrošināta energoinfrastruktūras noturība pret klimata pārmaiņu iespējamo negatīvo ietekmi;

(16)   “klimatadaptācija” ir process, kas nodrošina, ka ar klimatiskās neaizsargātības un riska novērtējumu, tostarp ar attiecīgiem adaptācijas pasākumiem, tiek nodrošināta energoinfrastruktūras noturība pret klimata pārmaiņu iespējamo negatīvo ietekmi;

(17)
     
  “ilgtspēja” nozīmē jebkura projekta potenciālu veicināt klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu. To novērtē, ņemot vērā atjaunojamo energoresursu integrāciju tīklā vai siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu, ko projekts radīs tā paredzamajā darbības laikā.

Pamatojums

Pamatojums

Pie definīcijām trūkst “ilgtspējas”. Ņemot vērā ilgo darbības laiku, būtu rūpīgi jāizvērtē, vai projekts varētu kļūt par balasta aktīvu, sistēmai virzoties uz oglekļneitralitāti.

8. grozījums

8. grozījums

3. panta 3. punkta a) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | katram atsevišķam kopīgu interešu projekta priekšlikumam ir vajadzīgs to valstu apstiprinājums, uz kuru teritoriju šis projekts attiecas; ja kāda valsts apstiprinājumu nesniedz, tā attiecīgajai grupai iesniedz pienācīgu pamatojumu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

katram atsevišķam kopīgu interešu projekta priekšlikumam ir vajadzīgs to valstu apstiprinājums, uz kuru teritoriju šis projekts attiecas; ja kāda valsts apstiprinājumu nesniedz, tā attiecīgajai grupai iesniedz pienācīgu pamatojumu;

| a) | katram atsevišķam kopīgu interešu projekta priekšlikumam ir vajadzīgs to valstu apstiprinājums, uz kuru teritoriju šis projekts attiecas; ja kāda valsts apstiprinājumu nesniedz, tā attiecīgajai grupai iesniedz pienācīgu pamatojumu
  . Nolūkā novērst konfliktu reģionālā un dalībvalstu līmenī un paredzēt starpnieku, lai nodrošinātu šīs regulas noteikumu pienācīgu transponēšanu un ievērošanu, Eiropas Savienība izveido vienotu iestādi šā uzdevuma veikšanai
  ; |
| --- | --- |

a)

katram atsevišķam kopīgu interešu projekta priekšlikumam ir vajadzīgs to valstu apstiprinājums, uz kuru teritoriju šis projekts attiecas; ja kāda valsts apstiprinājumu nesniedz, tā attiecīgajai grupai iesniedz pienācīgu pamatojumu
  . Nolūkā novērst konfliktu reģionālā un dalībvalstu līmenī un paredzēt starpnieku, lai nodrošinātu šīs regulas noteikumu pienācīgu transponēšanu un ievērošanu, Eiropas Savienība izveido vienotu iestādi šā uzdevuma veikšanai
  ;

. Nolūkā novērst konfliktu reģionālā un dalībvalstu līmenī un paredzēt starpnieku, lai nodrošinātu šīs regulas noteikumu pienācīgu transponēšanu un ievērošanu, Eiropas Savienība izveido vienotu iestādi šā uzdevuma veikšanai

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

9. grozījums

9. grozījums

4. panta 2. punkta a) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| projekts sniedz būtisku ieguldījumu Savienības un trešās valsts dekarbonizācijas mērķu sasniegšanā un ilgtspējas sasniegšanā, cita starpā integrējot atjaunīgo enerģiju energotīklā un pārvadot atjaunīgo elektroenerģiju uz lielākajiem patēriņa centriem un uzkrāšanas vietām; un | projekts sniedz būtisku ieguldījumu Savienības un trešās valsts dekarbonizācijas mērķu sasniegšanā un ilgtspējas sasniegšanā, cita starpā integrējot atjaunīgo
  un mazoglekļa
  enerģiju energotīklā un pārvadot atjaunīgo
  un mazoglekļa
  elektroenerģiju uz lielākajiem patēriņa centriem un uzkrāšanas vietām; un |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

projekts sniedz būtisku ieguldījumu Savienības un trešās valsts dekarbonizācijas mērķu sasniegšanā un ilgtspējas sasniegšanā, cita starpā integrējot atjaunīgo enerģiju energotīklā un pārvadot atjaunīgo elektroenerģiju uz lielākajiem patēriņa centriem un uzkrāšanas vietām; un

projekts sniedz būtisku ieguldījumu Savienības un trešās valsts dekarbonizācijas mērķu sasniegšanā un ilgtspējas sasniegšanā, cita starpā integrējot atjaunīgo
  un mazoglekļa
  enerģiju energotīklā un pārvadot atjaunīgo
  un mazoglekļa
  elektroenerģiju uz lielākajiem patēriņa centriem un uzkrāšanas vietām; un

un mazoglekļa

un mazoglekļa

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

10. grozījums

10. grozījums

5. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Katru gadu līdz 31. janvārim
  8. pantā minētās
  kompetentās iestādes iesniedz Aģentūrai un attiecīgajai grupai šā panta 4. punktā minēto ziņojumu, kas papildināts ar informāciju par to attiecīgajā teritorijā esošo kopīgu interešu projektu īstenošanas progresu un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem, kā arī par šādas kavēšanās iemesliem. Kompetento iestāžu devumu ziņojumā skaidri norāda un iekļauj, negrozot projekta virzītāju sagatavoto tekstu. | 5.   Katru gadu līdz 31. janvārim kompetentās iestādes
  , kas Eiropas līmenī un dalībvalstīs izveidotas saskaņā ar šīs regulas 8. pantu,
  iesniedz Aģentūrai un attiecīgajai grupai šā panta 4. punktā minēto ziņojumu, kas papildināts ar informāciju par to attiecīgajā teritorijā esošo kopīgu interešu projektu īstenošanas progresu un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem, kā arī par šādas kavēšanās iemesliem. Kompetento iestāžu devumu ziņojumā skaidri norāda un iekļauj, negrozot projekta virzītāju sagatavoto tekstu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.   Katru gadu līdz 31. janvārim
  8. pantā minētās
  kompetentās iestādes iesniedz Aģentūrai un attiecīgajai grupai šā panta 4. punktā minēto ziņojumu, kas papildināts ar informāciju par to attiecīgajā teritorijā esošo kopīgu interešu projektu īstenošanas progresu un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem, kā arī par šādas kavēšanās iemesliem. Kompetento iestāžu devumu ziņojumā skaidri norāda un iekļauj, negrozot projekta virzītāju sagatavoto tekstu.

5.   Katru gadu līdz 31. janvārim kompetentās iestādes
  , kas Eiropas līmenī un dalībvalstīs izveidotas saskaņā ar šīs regulas 8. pantu,
  iesniedz Aģentūrai un attiecīgajai grupai šā panta 4. punktā minēto ziņojumu, kas papildināts ar informāciju par to attiecīgajā teritorijā esošo kopīgu interešu projektu īstenošanas progresu un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem, kā arī par šādas kavēšanās iemesliem. Kompetento iestāžu devumu ziņojumā skaidri norāda un iekļauj, negrozot projekta virzītāju sagatavoto tekstu.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

11. grozījums

11. grozījums

8. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 8. pants
  Atļauju piešķiršanas procesa organizācija

  3.   Neskarot attiecīgās prasības saskaņā ar
  starptautiskajām tiesībām un
  Savienības tiesību aktiem, kompetentā iestāde veicina visaptverošā lēmuma izdošanu. Visaptverošais lēmums ir galīgais pierādījums tam, ka kopīgu interešu projekts ir ieguvis statusu “gatavs būvniecībai”, un šajā sakarā nav citu prasību attiecībā uz papildu atļaujām vai pilnvarojumiem. Visaptverošo lēmumu izdod 10. panta 1. un 2. punktā minētajā termiņā un saskaņā ar vienu no šādām shēmām: | 8. pants
  Atļauju piešķiršanas procesa organizācija

  3.   Neskarot attiecīgās prasības saskaņā ar
  reģionālajiem, valstu,
  Savienības
  un starptautiskajiem
  tiesību aktiem, kompetentā iestāde veicina visaptverošā lēmuma izdošanu. Visaptverošais lēmums ir galīgais pierādījums tam, ka kopīgu interešu projekts ir ieguvis statusu “gatavs būvniecībai”, un šajā sakarā nav citu prasību attiecībā uz papildu atļaujām vai pilnvarojumiem. Visaptverošo lēmumu izdod 10. panta 1. un 2. punktā minētajā termiņā un saskaņā ar vienu no šādām shēmām: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

8. pants

Atļauju piešķiršanas procesa organizācija

3.   Neskarot attiecīgās prasības saskaņā ar
  starptautiskajām tiesībām un
  Savienības tiesību aktiem, kompetentā iestāde veicina visaptverošā lēmuma izdošanu. Visaptverošais lēmums ir galīgais pierādījums tam, ka kopīgu interešu projekts ir ieguvis statusu “gatavs būvniecībai”, un šajā sakarā nav citu prasību attiecībā uz papildu atļaujām vai pilnvarojumiem. Visaptverošo lēmumu izdod 10. panta 1. un 2. punktā minētajā termiņā un saskaņā ar vienu no šādām shēmām:

8. pants

Atļauju piešķiršanas procesa organizācija

3.   Neskarot attiecīgās prasības saskaņā ar
  reģionālajiem, valstu,
  Savienības
  un starptautiskajiem
  tiesību aktiem, kompetentā iestāde veicina visaptverošā lēmuma izdošanu. Visaptverošais lēmums ir galīgais pierādījums tam, ka kopīgu interešu projekts ir ieguvis statusu “gatavs būvniecībai”, un šajā sakarā nav citu prasību attiecībā uz papildu atļaujām vai pilnvarojumiem. Visaptverošo lēmumu izdod 10. panta 1. un 2. punktā minētajā termiņā un saskaņā ar vienu no šādām shēmām:

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

12. grozījums

12. grozījums

9. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pārredzamība un sabiedrības līdzdalība | Pārredzamība un sabiedrības līdzdalība |
| 1.   Līdz [2023. gada 1. maijam] dalībvalsts vai kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā sadarbībā ar citām attiecīgajām iestādēm publicē atjauninātu rokasgrāmatu par atļauju piešķiršanas procesa procedūrām, kas piemērojamas kopīgu interešu projektiem, ietverot vismaz VI pielikuma 1. punktā norādīto informāciju. Rokasgrāmata nav juridiski saistoša, bet tajā
  var atsaukties
  uz attiecīgiem juridiskiem noteikumiem vai
  citēt tos
  .
  Izstrādājot procedūru rokasgrāmatas, valsts
  kompetentās iestādes
  koordinē savu darbību
  ar
  kaimiņvalstīm un rod sinerģijas ar tām
  . | 1.   Līdz [2023. gada 1. maijam] dalībvalsts vai kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā sadarbībā ar citām attiecīgajām iestādēm publicē atjauninātu rokasgrāmatu par atļauju piešķiršanas procesa procedūrām, kas piemērojamas kopīgu interešu projektiem, ietverot vismaz VI pielikuma 1. punktā norādīto informāciju. Rokasgrāmata nav juridiski saistoša, bet tajā
  ir atsauces
  uz attiecīgiem juridiskiem noteikumiem vai
  tie ir citēti
  .
  Valsts un reģionu
  kompetentās iestādes
  sadarbojas
  ar
  kaimiņvalstu iestādēm, lai apmainītos ar labu praksi un atvieglotu atļauju piešķiršanas procesu
  . |
| (...) | (...) |
| 4.   Ja tas jau nav prasīts valsts tiesību aktos atbilstoši tādiem pašiem vai augstākiem standartiem, pirms galīgās un pabeigtās pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas kompetentajai iestādei saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu projekta virzītājs vai, ja to paredz valsts tiesību akti, kompetentā iestāde rīko vismaz vienu sabiedrisko apspriešanu. Šāda sabiedriskā apspriešana neskar nekādu sabiedrisko apspriešanu, kas jāveic pēc tam, kad iesniegts lūgums piešķirt attīstības piekrišanu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 6. panta 2. punktu. Sabiedriskajā apspriešanā VI pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā minētās ieinteresētās personas tiek informētas par projektu jau agrīnā posmā un palīdz noteikt vispiemērotāko vietu vai maršrutu, tostarp ņemot vērā atbilstošus klimatadaptācijas apsvērumus, un apzināt būtiskos jautājumus, kas jāaplūko pieteikuma dokumentācijā. (...) | 4.   Ja tas jau nav prasīts valsts tiesību aktos atbilstoši tādiem pašiem vai augstākiem standartiem, pirms galīgās un pabeigtās pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas kompetentajai iestādei saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu projekta virzītājs vai, ja to paredz valsts tiesību akti, kompetentā iestāde rīko vismaz vienu sabiedrisko apspriešanu. Šāda sabiedriskā apspriešana neskar nekādu sabiedrisko apspriešanu, kas jāveic pēc tam, kad iesniegts lūgums piešķirt attīstības piekrišanu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 6. panta 2. punktu. Sabiedriskajā apspriešanā VI pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā minētās ieinteresētās personas tiek informētas par projektu jau agrīnā posmā un palīdz noteikt vispiemērotāko vietu vai maršrutu,
  kā arī, ja iespējams, alternatīvus risinājumus,
  tostarp ņemot vērā atbilstošus klimatadaptācijas apsvērumus, un apzināt būtiskos jautājumus, kas jāaplūko pieteikuma dokumentācijā. (...) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pārredzamība un sabiedrības līdzdalība

Pārredzamība un sabiedrības līdzdalība

1.   Līdz [2023. gada 1. maijam] dalībvalsts vai kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā sadarbībā ar citām attiecīgajām iestādēm publicē atjauninātu rokasgrāmatu par atļauju piešķiršanas procesa procedūrām, kas piemērojamas kopīgu interešu projektiem, ietverot vismaz VI pielikuma 1. punktā norādīto informāciju. Rokasgrāmata nav juridiski saistoša, bet tajā
  var atsaukties
  uz attiecīgiem juridiskiem noteikumiem vai
  citēt tos
  .
  Izstrādājot procedūru rokasgrāmatas, valsts
  kompetentās iestādes
  koordinē savu darbību
  ar
  kaimiņvalstīm un rod sinerģijas ar tām
  .

1.   Līdz [2023. gada 1. maijam] dalībvalsts vai kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā sadarbībā ar citām attiecīgajām iestādēm publicē atjauninātu rokasgrāmatu par atļauju piešķiršanas procesa procedūrām, kas piemērojamas kopīgu interešu projektiem, ietverot vismaz VI pielikuma 1. punktā norādīto informāciju. Rokasgrāmata nav juridiski saistoša, bet tajā
  ir atsauces
  uz attiecīgiem juridiskiem noteikumiem vai
  tie ir citēti
  .
  Valsts un reģionu
  kompetentās iestādes
  sadarbojas
  ar
  kaimiņvalstu iestādēm, lai apmainītos ar labu praksi un atvieglotu atļauju piešķiršanas procesu
  .

(...)

(...)

4.   Ja tas jau nav prasīts valsts tiesību aktos atbilstoši tādiem pašiem vai augstākiem standartiem, pirms galīgās un pabeigtās pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas kompetentajai iestādei saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu projekta virzītājs vai, ja to paredz valsts tiesību akti, kompetentā iestāde rīko vismaz vienu sabiedrisko apspriešanu. Šāda sabiedriskā apspriešana neskar nekādu sabiedrisko apspriešanu, kas jāveic pēc tam, kad iesniegts lūgums piešķirt attīstības piekrišanu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 6. panta 2. punktu. Sabiedriskajā apspriešanā VI pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā minētās ieinteresētās personas tiek informētas par projektu jau agrīnā posmā un palīdz noteikt vispiemērotāko vietu vai maršrutu, tostarp ņemot vērā atbilstošus klimatadaptācijas apsvērumus, un apzināt būtiskos jautājumus, kas jāaplūko pieteikuma dokumentācijā. (...)

4.   Ja tas jau nav prasīts valsts tiesību aktos atbilstoši tādiem pašiem vai augstākiem standartiem, pirms galīgās un pabeigtās pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas kompetentajai iestādei saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu projekta virzītājs vai, ja to paredz valsts tiesību akti, kompetentā iestāde rīko vismaz vienu sabiedrisko apspriešanu. Šāda sabiedriskā apspriešana neskar nekādu sabiedrisko apspriešanu, kas jāveic pēc tam, kad iesniegts lūgums piešķirt attīstības piekrišanu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 6. panta 2. punktu. Sabiedriskajā apspriešanā VI pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā minētās ieinteresētās personas tiek informētas par projektu jau agrīnā posmā un palīdz noteikt vispiemērotāko vietu vai maršrutu,
  kā arī, ja iespējams, alternatīvus risinājumus,
  tostarp ņemot vērā atbilstošus klimatadaptācijas apsvērumus, un apzināt būtiskos jautājumus, kas jāaplūko pieteikuma dokumentācijā. (...)

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

13. grozījums

13. grozījums

16. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Investīciju ar pārrobežu ietekmi veicināšana | Investīciju ar pārrobežu ietekmi veicināšana |
| 1.   Faktiskās investīciju izmaksas, kurās nav iekļautas uzturēšanas izmaksas un kuras ir saistītas ar kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunktā noteiktajās kategorijās, un kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā kategorijā, ja tās ir valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, sedz to dalībvalstu attiecīgie
  PSO
  vai pārvades infrastruktūras projekta virzītāji, kurās projektam ir pozitīva neto ietekme, un izmaksas, uz kurām neattiecas pārslodzes maksas vai citas maksas, ar tīkla piekļuves tarifiem sedz tīkla lietotāji minētajā dalībvalstī vai dalībvalstīs. | 1.   Faktiskās investīciju izmaksas, kurās nav iekļautas uzturēšanas izmaksas un kuras ir saistītas ar kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c)
  , d)
  un e) apakšpunktā
  , kā arī 2. punkta a) apakšpunktā
  noteiktajās kategorijās, un kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā
  un IV pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā
  noteiktajā kategorijā, ja tās ir valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, sedz to dalībvalstu attiecīgie
  tīkla operatori
  vai pārvades
  un/vai sadales
  infrastruktūras projekta virzītāji, kurās projektam ir pozitīva neto ietekme, un izmaksas, uz kurām neattiecas pārslodzes maksas vai citas maksas, ar tīkla piekļuves tarifiem sedz tīkla lietotāji minētajā dalībvalstī vai dalībvalstīs. |
| 2.   Šā panta noteikumus piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunktā noteiktajās kategorijās, ja vismaz viens projekta virzītājs pieprasa attiecīgajām valsts iestādēm tos piemērot projekta izmaksām. Tos attiecīgi piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā kategorijā, tikai tad, ja jau ir veikts tirgus pieprasījuma novērtējums un tas liecina, ka faktiskās investīciju izmaksas nebūs iespējams segt no tarifiem. | 2.   Šā panta noteikumus piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c)
  , d)
  un e) apakšpunktā
  , kā arī 2. punkta a) apakšpunktā un IV pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā
  noteiktajās kategorijās, ja vismaz viens projekta virzītājs pieprasa attiecīgajām valsts iestādēm tos piemērot projekta izmaksām. Tos attiecīgi piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā kategorijā, tikai tad, ja jau ir veikts tirgus pieprasījuma novērtējums un tas liecina, ka faktiskās investīciju izmaksas nebūs iespējams segt no tarifiem. |
| 4.   (...) Veicot izmaksu pārrobežu sadalījumu, valstu relevantās regulatīvās iestādes, apspriežoties ar attiecīgajiem
  PSO
  un pamatojoties uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā precizēto informāciju un ne tikai, cenšas panākt savstarpēju vienošanos. To veiktā novērtējuma pamatā ir tas pats scenārijs, kas izmantots atlases procesā tā Savienības saraksta izstrādāšanai, kurā attiecīgais kopīgu interešu projekts ir iekļauts.
  Ja kopīgu interešu projekts mazina negatīvas eksternalitātes, piemēram, loka plūsmas, un attiecīgais kopīgu interešu projekts tiek īstenots dalībvalstī, kura ir negatīvās eksternalitātes izcelsmes avots, šādas eksternalitātes mazināšanu neuzskata par pārrobežu ieguvumu un tādēļ tā nevar būt par pamatu izmaksu sadalījumam un attiecināšanai uz to dalībvalstu
  PSO
  , kurus minētās negatīvās eksternalitātes ietekmē. | 4.   (...) Veicot izmaksu pārrobežu sadalījumu, valstu relevantās regulatīvās iestādes, apspriežoties ar attiecīgajiem
  tīkla operatoriem
  un pamatojoties uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā precizēto informāciju un ne tikai, cenšas panākt savstarpēju vienošanos. To veiktā novērtējuma pamatā ir tas pats scenārijs, kas izmantots atlases procesā tā Savienības saraksta izstrādāšanai, kurā attiecīgais kopīgu interešu projekts ir iekļauts. Ja kopīgu interešu projekts mazina negatīvas eksternalitātes, piemēram, loka plūsmas, un attiecīgais kopīgu interešu projekts tiek īstenots dalībvalstī, kura ir negatīvās eksternalitātes izcelsmes avots, šādas eksternalitātes mazināšanu neuzskata par pārrobežu ieguvumu un tādēļ tā nevar būt par pamatu izmaksu sadalījumam un attiecināšanai uz to dalībvalstu
  tīkla operatoriem
  , kurus minētās negatīvās eksternalitātes ietekmē. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Investīciju ar pārrobežu ietekmi veicināšana

Investīciju ar pārrobežu ietekmi veicināšana

1.   Faktiskās investīciju izmaksas, kurās nav iekļautas uzturēšanas izmaksas un kuras ir saistītas ar kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunktā noteiktajās kategorijās, un kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā kategorijā, ja tās ir valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, sedz to dalībvalstu attiecīgie
  PSO
  vai pārvades infrastruktūras projekta virzītāji, kurās projektam ir pozitīva neto ietekme, un izmaksas, uz kurām neattiecas pārslodzes maksas vai citas maksas, ar tīkla piekļuves tarifiem sedz tīkla lietotāji minētajā dalībvalstī vai dalībvalstīs.

1.   Faktiskās investīciju izmaksas, kurās nav iekļautas uzturēšanas izmaksas un kuras ir saistītas ar kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c)
  , d)
  un e) apakšpunktā
  , kā arī 2. punkta a) apakšpunktā
  noteiktajās kategorijās, un kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā
  un IV pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā
  noteiktajā kategorijā, ja tās ir valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, sedz to dalībvalstu attiecīgie
  tīkla operatori
  vai pārvades
  un/vai sadales
  infrastruktūras projekta virzītāji, kurās projektam ir pozitīva neto ietekme, un izmaksas, uz kurām neattiecas pārslodzes maksas vai citas maksas, ar tīkla piekļuves tarifiem sedz tīkla lietotāji minētajā dalībvalstī vai dalībvalstīs.

2.   Šā panta noteikumus piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunktā noteiktajās kategorijās, ja vismaz viens projekta virzītājs pieprasa attiecīgajām valsts iestādēm tos piemērot projekta izmaksām. Tos attiecīgi piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā kategorijā, tikai tad, ja jau ir veikts tirgus pieprasījuma novērtējums un tas liecina, ka faktiskās investīciju izmaksas nebūs iespējams segt no tarifiem.

2.   Šā panta noteikumus piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c)
  , d)
  un e) apakšpunktā
  , kā arī 2. punkta a) apakšpunktā un IV pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā
  noteiktajās kategorijās, ja vismaz viens projekta virzītājs pieprasa attiecīgajām valsts iestādēm tos piemērot projekta izmaksām. Tos attiecīgi piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā kategorijā, tikai tad, ja jau ir veikts tirgus pieprasījuma novērtējums un tas liecina, ka faktiskās investīciju izmaksas nebūs iespējams segt no tarifiem.

4.   (...) Veicot izmaksu pārrobežu sadalījumu, valstu relevantās regulatīvās iestādes, apspriežoties ar attiecīgajiem
  PSO
  un pamatojoties uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā precizēto informāciju un ne tikai, cenšas panākt savstarpēju vienošanos. To veiktā novērtējuma pamatā ir tas pats scenārijs, kas izmantots atlases procesā tā Savienības saraksta izstrādāšanai, kurā attiecīgais kopīgu interešu projekts ir iekļauts.

Ja kopīgu interešu projekts mazina negatīvas eksternalitātes, piemēram, loka plūsmas, un attiecīgais kopīgu interešu projekts tiek īstenots dalībvalstī, kura ir negatīvās eksternalitātes izcelsmes avots, šādas eksternalitātes mazināšanu neuzskata par pārrobežu ieguvumu un tādēļ tā nevar būt par pamatu izmaksu sadalījumam un attiecināšanai uz to dalībvalstu
  PSO
  , kurus minētās negatīvās eksternalitātes ietekmē.

4.   (...) Veicot izmaksu pārrobežu sadalījumu, valstu relevantās regulatīvās iestādes, apspriežoties ar attiecīgajiem
  tīkla operatoriem
  un pamatojoties uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā precizēto informāciju un ne tikai, cenšas panākt savstarpēju vienošanos. To veiktā novērtējuma pamatā ir tas pats scenārijs, kas izmantots atlases procesā tā Savienības saraksta izstrādāšanai, kurā attiecīgais kopīgu interešu projekts ir iekļauts. Ja kopīgu interešu projekts mazina negatīvas eksternalitātes, piemēram, loka plūsmas, un attiecīgais kopīgu interešu projekts tiek īstenots dalībvalstī, kura ir negatīvās eksternalitātes izcelsmes avots, šādas eksternalitātes mazināšanu neuzskata par pārrobežu ieguvumu un tādēļ tā nevar būt par pamatu izmaksu sadalījumam un attiecināšanai uz to dalībvalstu
  tīkla operatoriem
  , kurus minētās negatīvās eksternalitātes ietekmē.

Pamatojums

Pamatojums

Zemsprieguma viedtīkli un gāzes viedtīkli dod iespēju iedzīvotājiem kļūt par ražojošiem patērētājiem un palīdz enerģētikas pārkārtošanā. Viedtīklu projekti pašlaik netiek pietiekami iekļauti KIP sarakstā, jo viedtīklu definīcija pašreizējā TEN-E regulā ir šaura. Grozījuma mērķis ir to paplašināt.

TEN-E

14. grozījums

14. grozījums

18. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā un 2. un 5. punktā noteiktajās kategorijās, ir atbilstīgi arī Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja attiecīgie projektu virzītāji var skaidri pierādīt, ka projekti radīs ievērojamas pozitīvas eksternalitātes, piemēram, veicinās apgādes drošību, sistēmas elastību, solidaritāti vai inovācijas un ka tie nav komerciāli dzīvotspējīgi saskaņā ar izmaksu un ieguvumu analīzi, uzņēmējdarbības plānu un veiktajiem novērtējumiem, jo īpaši tiem, ko veikuši potenciālie investori vai kreditori vai attiecīgā gadījumā valsts regulatīvā iestāde. | 4.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā un 2.
  , 4.
  un 5. punktā noteiktajās kategorijās, ir atbilstīgi arī Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja attiecīgie projektu virzītāji var skaidri pierādīt, ka projekti radīs ievērojamas pozitīvas eksternalitātes, piemēram, veicinās apgādes drošību, sistēmas elastību, solidaritāti vai inovācijas un ka tie nav komerciāli dzīvotspējīgi saskaņā ar izmaksu un ieguvumu analīzi, uzņēmējdarbības plānu un veiktajiem novērtējumiem, jo īpaši tiem, ko veikuši potenciālie investori vai kreditori vai attiecīgā gadījumā valsts regulatīvā iestāde. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā un 2. un 5. punktā noteiktajās kategorijās, ir atbilstīgi arī Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja attiecīgie projektu virzītāji var skaidri pierādīt, ka projekti radīs ievērojamas pozitīvas eksternalitātes, piemēram, veicinās apgādes drošību, sistēmas elastību, solidaritāti vai inovācijas un ka tie nav komerciāli dzīvotspējīgi saskaņā ar izmaksu un ieguvumu analīzi, uzņēmējdarbības plānu un veiktajiem novērtējumiem, jo īpaši tiem, ko veikuši potenciālie investori vai kreditori vai attiecīgā gadījumā valsts regulatīvā iestāde.

4.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā un 2.
  , 4.
  un 5. punktā noteiktajās kategorijās, ir atbilstīgi arī Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja attiecīgie projektu virzītāji var skaidri pierādīt, ka projekti radīs ievērojamas pozitīvas eksternalitātes, piemēram, veicinās apgādes drošību, sistēmas elastību, solidaritāti vai inovācijas un ka tie nav komerciāli dzīvotspējīgi saskaņā ar izmaksu un ieguvumu analīzi, uzņēmējdarbības plānu un veiktajiem novērtējumiem, jo īpaši tiem, ko veikuši potenciālie investori vai kreditori vai attiecīgā gadījumā valsts regulatīvā iestāde.

Pamatojums

Pamatojums

EISI finansējums būtu jāattiecina arī uz elektrolīzeriem. It sevišķi pašos pirmsākumos ieguldījumi tīklos ir atkarīgi no ražošanas jaudas, un tāpēc tie jāskata kopumā. Elektrolīzeriem ir pārrobežu ietekme, it īpaši tad, ja tie nodrošina ūdeņraža ražošanu, lai segtu pieprasījumu pārrobežu reģionos.

15. grozījums

15. grozījums

II pielikums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Ūdeņradis: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(3)

Ūdeņradis:

| (3) | Ūdeņradis: |
| --- | --- |

(3)

Ūdeņradis:

| | a) | pārvades cauruļvadi ūdeņraža transportēšanai, kas nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi vairākiem tīkla lietotājiem un galvenokārt sastāv no augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem, izņemot cauruļvadus ūdeņraža vietējai sadalei; |
| --- | --- | --- |

a)

pārvades cauruļvadi ūdeņraža transportēšanai, kas nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi vairākiem tīkla lietotājiem un galvenokārt sastāv no augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem, izņemot cauruļvadus ūdeņraža vietējai sadalei;

| | a) | pārvades cauruļvadi ūdeņraža transportēšanai, kas nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi vairākiem tīkla lietotājiem un galvenokārt sastāv no augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem, izņemot cauruļvadus ūdeņraža vietējai sadalei; |
| --- | --- | --- |

a)

pārvades cauruļvadi ūdeņraža transportēšanai, kas nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi vairākiem tīkla lietotājiem un galvenokārt sastāv no augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem, izņemot cauruļvadus ūdeņraža vietējai sadalei;

| | b) | pazemes uzglabāšanas iekārtas, kas savienotas ar a) apakšpunktā minētajiem augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem; |
| --- | --- | --- |

b)

pazemes uzglabāšanas iekārtas, kas savienotas ar a) apakšpunktā minētajiem augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem;

| | b) | pazemes uzglabāšanas iekārtas, kas savienotas ar a) apakšpunktā minētajiem augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem; |
| --- | --- | --- |

b)

pazemes uzglabāšanas iekārtas, kas savienotas ar a) apakšpunktā minētajiem augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem;

| | c) | sašķidrināta ūdeņraža un citās ķīmiskās vielās esoša ūdeņraža pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas iekārtas ūdeņraža ievadīšanai tīklā; |
| --- | --- | --- |

c)

sašķidrināta ūdeņraža un citās ķīmiskās vielās esoša ūdeņraža pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas iekārtas ūdeņraža ievadīšanai tīklā;

| | c) | sašķidrināta ūdeņraža un citās ķīmiskās vielās esoša ūdeņraža pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas iekārtas ūdeņraža ievadīšanai tīklā; |
| --- | --- | --- |

c)

sašķidrināta ūdeņraža un citās ķīmiskās vielās esoša ūdeņraža pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas iekārtas ūdeņraža ievadīšanai tīklā;

| | d) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai ūdeņraža sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu plūsmas jaudu, tostarp kompresoru stacijas. |
| --- | --- | --- |

d)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai ūdeņraža sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu plūsmas jaudu, tostarp kompresoru stacijas.

| | d) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai ūdeņraža sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu plūsmas jaudu, tostarp kompresoru stacijas; |
| --- | --- | --- |

d)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai ūdeņraža sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu plūsmas jaudu, tostarp kompresoru stacijas;

| | e) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas transporta nozarē TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā ļauj izmantot tādu degvielu kā tīrs ūdeņradis. |
| --- | --- | --- |

e)

e)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas transporta nozarē TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā ļauj izmantot tādu degvielu kā tīrs ūdeņradis.

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas transporta nozarē TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā ļauj izmantot tādu degvielu kā tīrs ūdeņradis.

Jebkurš no a), b), c) un d) apakšpunktā minētajiem objektiem var būt no jauna būvēts objekts vai objekts, kas pārveidots no dabasgāzei paredzēta objekta uz ūdeņradim vai abām gāzēm paredzētu objektu.

Jebkurš no a), b), c) un d) apakšpunktā minētajiem objektiem var būt no jauna būvēts objekts vai objekts, kas pārveidots no dabasgāzei paredzēta objekta uz ūdeņradim vai abām gāzēm paredzētu objektu.

Pamatojums

Pamatojums

Iekļaušana ļaus labāk sasaistīt transporta un enerģētikas politiku. Ir svarīgi iekļaut gan TEN-T pamattīklu, gan TEN-T visaptverošo tīklu, jo tas piemērotāks pašreizējiem “ūdeņraža ielejas” reģioniem, kuros ir plānoti lieli ieguldījumi ūdeņraža jomā.

TEN-T

TEN-T

16. grozījums

16. grozījums

IV pielikums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | |
| KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU UN SAVSTARPĒJU INTEREŠU PROJEKTU KRITĒRIJI – NOTEIKUMI UN INDIKATORI | KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU UN SAVSTARPĒJU INTEREŠU PROJEKTU KRITĒRIJI – NOTEIKUMI UN INDIKATORI |
| c) | viedie elektrotīkli – projekts ir paredzēts aprīkojumam un iekārtām augstsprieguma
  un
  vidēja sprieguma līnijās. Tajā ir iesaistīti
  pārvades sistēmu operatori,
  pārvades
  un sadales sistēmu operatori
  vai sadales sistēmu operatori
  no vismaz divām dalībvalstīm. Sadales sistēmu operatori var tikt iesaistīti tikai ar pārvades sistēmu operatoru atbalstu
  no vismaz divām dalībvalstīm,
  kas ir cieši saistīti ar projektu un nodrošina sadarbspēju. Projekts
  aptver vismaz
  50 000
   elektroenerģijas lietotāju,
  ražotāju, patērētāju
  vai
  ražojošu patērētāju
  patēriņa zonā, kur patēriņš ir vismaz 300 GWh/gadā, no kā vismaz 20 % ražo no
  variabliem
  atjaunojamiem energoresursiem; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU UN SAVSTARPĒJU INTEREŠU PROJEKTU KRITĒRIJI – NOTEIKUMI UN INDIKATORI

KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU UN SAVSTARPĒJU INTEREŠU PROJEKTU KRITĒRIJI – NOTEIKUMI UN INDIKATORI

c)

viedie elektrotīkli – projekts ir paredzēts aprīkojumam un iekārtām augstsprieguma
  un
  vidēja sprieguma līnijās. Tajā ir iesaistīti
  pārvades sistēmu operatori,
  pārvades
  un sadales sistēmu operatori
  vai sadales sistēmu operatori
  no vismaz divām dalībvalstīm. Sadales sistēmu operatori var tikt iesaistīti tikai ar pārvades sistēmu operatoru atbalstu
  no vismaz divām dalībvalstīm,
  kas ir cieši saistīti ar projektu un nodrošina sadarbspēju. Projekts
  aptver vismaz
  50 000
   elektroenerģijas lietotāju,
  ražotāju, patērētāju
  vai
  ražojošu patērētāju
  patēriņa zonā, kur patēriņš ir vismaz 300 GWh/gadā, no kā vismaz 20 % ražo no
  variabliem
  atjaunojamiem energoresursiem;

un

pārvades sistēmu operatori,

un sadales sistēmu operatori

no vismaz divām dalībvalstīm. Sadales sistēmu operatori var tikt iesaistīti tikai ar pārvades sistēmu operatoru atbalstu

kas ir cieši saistīti ar projektu un nodrošina sadarbspēju. Projekts

50 000

ražotāju, patērētāju

ražojošu patērētāju

variabliem

| c) | viedie elektrotīkli – projekts ir paredzēts aprīkojumam un iekārtām
  galvenokārt
  augstsprieguma
  vai
  vidēja sprieguma līnijās. Tajā ir iesaistīti pārvades vai sadales sistēmu operatori no vismaz divām dalībvalstīm,
  kuri
  aptver vismaz
  50 000
   elektroenerģijas lietotāju
  (elektroenerģijas ražotāji
  vai
  patērētāji, vai lietotāji, kas elektroenerģiju gan ražo, gan patērē)
  patēriņa zonā, kur patēriņš ir vismaz 300 GWh/gadā, no kā vismaz 20 % ražo no atjaunojamiem energoresursiem
  , kas pēc to dabas ir svārstīgi
  .
  Projektā var paredzēt arī virtuālu pārrobežu savienojumu
  ; |
| --- | --- |

c)

viedie elektrotīkli – projekts ir paredzēts aprīkojumam un iekārtām
  galvenokārt
  augstsprieguma
  vai
  vidēja sprieguma līnijās. Tajā ir iesaistīti pārvades vai sadales sistēmu operatori no vismaz divām dalībvalstīm,
  kuri
  aptver vismaz
  50 000
   elektroenerģijas lietotāju
  (elektroenerģijas ražotāji
  vai
  patērētāji, vai lietotāji, kas elektroenerģiju gan ražo, gan patērē)
  patēriņa zonā, kur patēriņš ir vismaz 300 GWh/gadā, no kā vismaz 20 % ražo no atjaunojamiem energoresursiem
  , kas pēc to dabas ir svārstīgi
  .
  Projektā var paredzēt arī virtuālu pārrobežu savienojumu
  ;

galvenokārt

vai

kuri

50 000

(elektroenerģijas ražotāji

patērētāji, vai lietotāji, kas elektroenerģiju gan ražo, gan patērē)

, kas pēc to dabas ir svārstīgi

Projektā var paredzēt arī virtuālu pārrobežu savienojumu

Pamatojums

Pamatojums

Zemsprieguma viedtīkli dod iespēju iedzīvotājiem kļūt par ražojošiem patērētājiem un palīdz enerģētikas pārkārtošanā. Viedtīklu projekti pašlaik nav pietiekami iekļauti KIP sarakstā, jo viedtīklu definīcija pašreizējā TEN-E regulā ir šaura. Grozījuma mērķis ir to paplašināt.

TEN-E

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē regulas priekšlikumu Eiropas energoinfrastruktūras (TEN-E) vadlīniju pārskatīšanai. Komiteja atzīst: lai gan pašreizējās regulas mērķi joprojām lielā mērā ir spēkā, pašreizējais TEN-E satvars tomēr pilnībā neatspoguļo paredzamās izmaiņas energosistēmā, kuras radīs jaunais politiskais konteksts un straujās tehnoloģiskās pārmaiņas nolūkā atjaunināt 2030. gada mērķrādītājus, kā arī Eiropas zaļajā kursā izvirzīto mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. RK uzsver, ka, neraugoties uz mitigācijas un adaptācijas centieniem, klimata pārmaiņas, ko vairs nevar novērst, Eiropā radīs būtisku ietekmi, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt savus centienus atjaunināt energoinfrastruktūru, kas ir galvenais enerģētikas pārkārtošanu veicinošais faktors, vienlaikus nodrošinot klimatrīcību un dabas aizsardzību, kā arī atbilstību ilgtspējas kritērijiem saskaņā ar IAM; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē regulas priekšlikumu Eiropas energoinfrastruktūras (TEN-E

TEN-E

| 2. | pauž gandarījumu par to, ka turpmākajā sistēmā tiks saglabāta reģionālo grupu galvenā loma kopīgu interešu projektu (KIP) identifikācijas un atlases procesā, kurā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai būtu attiecīgi pārstāvēts reģionālais un vietējais līmenis; |
| --- | --- |

2.

pauž gandarījumu par to, ka turpmākajā sistēmā tiks saglabāta reģionālo grupu galvenā loma kopīgu interešu projektu (KIP) identifikācijas un atlases procesā, kurā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai būtu attiecīgi pārstāvēts reģionālais un vietējais līmenis;

| 3. | atzinīgi vērtē priekšlikumu atjaunināt KIP sarakstu, lai pietiekami atspoguļotu jaunāko tehnoloģisko attīstību un aptvertu visas attiecīgās infrastruktūras kategorijas, tiecoties sasniegt tādus mērķus kā klimatneitralitāte un apgādes drošība. Īpaši atzinīgi RK vērtē viedtīklu risinājumu, viedās sistēmas integrāciju (elektrogāzes sistēma un citi sektori), ūdeņraža un sintētiskās gāzes ražošanas no atjaunojamiem energoresursiem, elektrolīzeru, atkrastes tīklu un sadales sistēmu iekļaušanu. Komiteja uzsver, ka atjaunojamie energoresursi un siltuma pārpalikums sniedz lielas iespējas centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei, dažkārt arī reģionālā mērogā un pāri dalībvalstu robežām. RK pauž gandarījumu par metāna gāzes infrastruktūras un naftas cauruļvadu izslēgšanu, ja tā nerada kaitējošu ietekmi vai nevēlamu blakusietekmi konkrētās vietējās vai reģionālās situācijas dēļ; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē priekšlikumu atjaunināt KIP sarakstu, lai pietiekami atspoguļotu jaunāko tehnoloģisko attīstību un aptvertu visas attiecīgās infrastruktūras kategorijas, tiecoties sasniegt tādus mērķus kā klimatneitralitāte un apgādes drošība. Īpaši atzinīgi RK vērtē viedtīklu risinājumu, viedās sistēmas integrāciju (elektrogāzes sistēma un citi sektori), ūdeņraža un sintētiskās gāzes ražošanas no atjaunojamiem energoresursiem, elektrolīzeru, atkrastes tīklu un sadales sistēmu iekļaušanu. Komiteja uzsver, ka atjaunojamie energoresursi un siltuma pārpalikums sniedz lielas iespējas centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei, dažkārt arī reģionālā mērogā un pāri dalībvalstu robežām. RK pauž gandarījumu par metāna gāzes infrastruktūras un naftas cauruļvadu izslēgšanu, ja tā nerada kaitējošu ietekmi vai nevēlamu blakusietekmi konkrētās vietējās vai reģionālās situācijas dēļ;

| 4. | atzinīgi vērtē prasību, ka visos projektos jāizpilda obligātie ilgtspējas kritēriji un jāievēro nekaitēšanas princips, kā noteikts Eiropas zaļajā kursā (saskaņā ar ES Taksonomijas regulas 17. pantu (1)), un uzskata to par lielu soli virzībā uz ES kopīgo vides aizsardzības politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē prasību, ka visos projektos jāizpilda obligātie ilgtspējas kritēriji un jāievēro nekaitēšanas princips, kā noteikts Eiropas zaļajā kursā (saskaņā ar ES Taksonomijas regulas 17. pantu (1

| 5. | norāda, ka projektu novērtēšana TEN-E ietvaros aptver daudzus elementus, kas jāņem vērā, piemēram, īpašas vietējās un reģionālās problēmas saistībā ar enerģētikas pārkārtošanu un klimata mērķiem, stabilas un drošas energoapgādes nozīme, Eiropas iedzīvotājiem pieejama un vienlaikus cenas ziņā pieņemama enerģija, cīņa pret enerģētisko nabadzību, saikne ar valstu, reģionālajām un vietējām enerģētikas stratēģijām un saskaņotība ar jau esošām programmām un projektiem; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka projektu novērtēšana TEN-E

| 6. | uzsver, ka energoinfrastruktūrai ir būtiska loma enerģētikas pārkārtošanā un tā var būtiski ietekmēt vidi un ekonomiku. Tāpēc RK aicina Komisiju izveidot pastāvīgu mehānismu reģionālajām grupām, lai veiktu dialogu ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām saskaņā ar klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialoga satvaru, kā noteikts Enerģētikas savienības pārvaldības regulā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka energoinfrastruktūrai ir būtiska loma enerģētikas pārkārtošanā un tā var būtiski ietekmēt vidi un ekonomiku. Tāpēc RK aicina Komisiju izveidot pastāvīgu mehānismu reģionālajām grupām, lai veiktu dialogu ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām saskaņā ar klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialoga satvaru, kā noteikts Enerģētikas savienības pārvaldības regulā;

| 7. | uzsver, ka ir vajadzīga stingra sistēma atļauju piešķiršanai. Pašlaik atļauju piešķiršanas procedūras, pat kopīgu interešu projektiem, joprojām ir ļoti ilgas. Nesaskanīgas iepriekš pastāvošas procedūras, dažkārt apvienojumā ar konkrētu institucionālo situāciju, atsevišķās dalībvalstīs var apgrūtināt progresu. Turklāt ir iespējami arī sabiedrības iebildumi, jo nepietiekama uzmanība ir pievērsta ieinteresēto personu iesaistīšanai; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir vajadzīga stingra sistēma atļauju piešķiršanai. Pašlaik atļauju piešķiršanas procedūras, pat kopīgu interešu projektiem, joprojām ir ļoti ilgas. Nesaskanīgas iepriekš pastāvošas procedūras, dažkārt apvienojumā ar konkrētu institucionālo situāciju, atsevišķās dalībvalstīs var apgrūtināt progresu. Turklāt ir iespējami arī sabiedrības iebildumi, jo nepietiekama uzmanība ir pievērsta ieinteresēto personu iesaistīšanai;

| 8. | aicina rūpīgi apsvērt prioritārā statusa piešķiršanu kopīgu interešu projektiem un izslēgt tos projektus, kas varētu negatīvi ietekmēt klimatu vai aizsargājamās dzīvotnes vai sugas; |
| --- | --- |

8.

aicina rūpīgi apsvērt prioritārā statusa piešķiršanu kopīgu interešu projektiem un izslēgt tos projektus, kas varētu negatīvi ietekmēt klimatu vai aizsargājamās dzīvotnes vai sugas;

| 9. | uzsver, ka atļauju piešķiršanas procedūras ir jānoslēdz ar pienācīgu rūpību. Tomēr RK atbalsta regulas priekšlikuma 10. pantā ierosinātos pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka dažādas iesaistītās iestādes saprātīgā termiņā noslēdz atļauju piešķiršanas procedūras. Šajā sakarā ir būtiski izveidot vienas pieturas aģentūras ar pietiekamām kompetencēm, lēmumu pieņemšanas pilnvarām un skaidri noteiktiem termiņiem. Tas savukārt palielinās drošību projekta dalībniekiem un ļaus labāk novērtēt viņu pakļautību riskam, kad viņi iesaistās šajā procesā; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka atļauju piešķiršanas procedūras ir jānoslēdz ar pienācīgu rūpību. Tomēr RK atbalsta regulas priekšlikuma 10. pantā ierosinātos pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka dažādas iesaistītās iestādes saprātīgā termiņā noslēdz atļauju piešķiršanas procedūras. Šajā sakarā ir būtiski izveidot vienas pieturas aģentūras ar pietiekamām kompetencēm, lēmumu pieņemšanas pilnvarām un skaidri noteiktiem termiņiem. Tas savukārt palielinās drošību projekta dalībniekiem un ļaus labāk novērtēt viņu pakļautību riskam, kad viņi iesaistās šajā procesā;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienībā arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta galvenokārt no atjaunojamiem energoresursiem iegūta tīra ūdeņraža lomai, un atzinīgi vērtē šo Eiropas Komisijas priekšlikumu, kurā reaģēts uz RK aicinājumu ES tiesiskajā regulējumā vairāk atbalstīt tirgus attīstību un infrastruktūru, kas jāievieš, pārskatot attiecīgos ES tiesību aktus par Eiropas enerģētikas tīkliem un jo īpaši pienācīgi pielāgojot prasības kopīgu interešu projektiem, pamatojoties uz TEN-E (2) un ES tīkla attīstības desmit gadu plānu (TYNDP); atbalsta arī to, ka TEN-E regulā ir ieviestas īpašas ūdeņraža infrastruktūras kategorijas, piemēram, ūdeņraža pārvades tīkli (tostarp tīra ūdeņraža vajadzībām pārbūvēti esošie dabasgāzes cauruļvadi), sadale un uzglabāšana, kā arī elektrolīzeri, kam jābūt iespējai saņemt finansējumu no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI); |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienībā arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta galvenokārt no atjaunojamiem energoresursiem iegūta tīra ūdeņraža lomai, un atzinīgi vērtē šo Eiropas Komisijas priekšlikumu, kurā reaģēts uz RK aicinājumu ES tiesiskajā regulējumā vairāk atbalstīt tirgus attīstību un infrastruktūru, kas jāievieš, pārskatot attiecīgos ES tiesību aktus par Eiropas enerģētikas tīkliem un jo īpaši pienācīgi pielāgojot prasības kopīgu interešu projektiem, pamatojoties uz TEN-E

2

TYNDP

TEN-E

| 11. | uzsver, ka ir nepieciešama elektrifikācija un ka liela nozīme ir tīram ūdeņradim, lai atteiktos no fosilā kurināmā un samazinātu pastāvīgo emisiju, ko rada piesārņojošās nozares (piemēram, rūpniecība un smagsvara transports), kurās tiešas elektrifikācijas iespējas var būt ierobežotas; atgādina, ka prioritāte jāpiešķir atjaunīgajam ūdeņradim un dekarbonizācijas nolūkā jāizmanto mazoglekļa ūdeņradis, kamēr atjaunīgais ūdeņradis nav pieejams pietiekamā daudzumā; tādēļ aicina ES iestādes, dalībvalstis un nozares pārstāvjus palielināt atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas un ūdeņraža jaudu, lai nepieļautu nelietderīgu konkurenci starp ūdeņraža ražošanai nepieciešamajiem elektrolīzeriem un citiem atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas tiešajiem lietojumiem (3). Turklāt Komiteja aicina Komisiju ieviest skaidru “atjaunīgās gāzes” taksonomiju; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir nepieciešama elektrifikācija un ka liela nozīme ir tīram ūdeņradim, lai atteiktos no fosilā kurināmā un samazinātu pastāvīgo emisiju, ko rada piesārņojošās nozares (piemēram, rūpniecība un smagsvara transports), kurās tiešas elektrifikācijas iespējas var būt ierobežotas; atgādina, ka prioritāte jāpiešķir atjaunīgajam ūdeņradim un dekarbonizācijas nolūkā jāizmanto mazoglekļa ūdeņradis, kamēr atjaunīgais ūdeņradis nav pieejams pietiekamā daudzumā; tādēļ aicina ES iestādes, dalībvalstis un nozares pārstāvjus palielināt atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas un ūdeņraža jaudu, lai nepieļautu nelietderīgu konkurenci starp ūdeņraža ražošanai nepieciešamajiem elektrolīzeriem un citiem atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas tiešajiem lietojumiem (3

| 12. | uzsver: lai īstenotu klimatneitrāla transporta (mobilitātes), kā arī tīra ūdeņraža ražošanas mērķus, Eiropas Savienībā ir savlaicīgi un būtiski jāpalielina atjaunojamo energoresursu enerģijas un to tehnoloģiju ražošanas jauda. |
| --- | --- |

12.

uzsver: lai īstenotu klimatneitrāla transporta (mobilitātes), kā arī tīra ūdeņraža ražošanas mērķus, Eiropas Savienībā ir savlaicīgi un būtiski jāpalielina atjaunojamo energoresursu enerģijas un to tehnoloģiju ražošanas jauda.

| 13. | uzsver, ka ir svarīgi, lai darbības saskaņā ar TEN-E regulu būtu pilnībā atbilstošas attiecīgajiem plānošanas instrumentiem, jo īpaši valstu enerģētikas un klimata plāniem. Šajā saistībā atkārtoti pauž, ka ir svarīgi, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu pilnībā sniegt ieguldījumu savu dalībvalstu enerģētikas un klimata plānos, un aicina šajā procesā nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību optimālu pārstāvību; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir svarīgi, lai darbības saskaņā ar TEN-E

| 14. | atgādina, ka transporta nozare rada ceturto daļu CO2 emisiju Eiropas Savienībā un ir vienīgā nozare, kurā emisijas nav samazinājušās salīdzinājumā ar atsauces gadu, proti, 1990. gadu; uzsver, ka ūdeņradis varētu kļūt par vienu no instrumentiem, ko izmanto, lai samazinātu transportlīdzekļu radītās CO2 emisijas, it īpaši gadījumos, kad pilnīga elektrifikācija ir sarežģītāka vai vēl nav iespējama; uzsver, ka ir jāizvērš uzpildes infrastruktūra, lai veicinātu ūdeņraža izmantošanu transporta nozarē; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka transporta nozare rada ceturto daļu CO2

2

| 15. | uzskata, ka, pārskatot Eiropas transporta tīkla (TEN-T) regulu (4), daudz lielāka nozīme jāpiešķir kravas automašīnu, tālsatiksmes autobusu un iekšzemes kuģniecības mazoglekļa piedziņas tehnoloģijām, piemēram, elektromotoriem, kurus darbina ar ūdeņraža degvielas elementiem vai ar gaisvadu kontakttīklu un citiem enerģijas avotiem, kas atbilst ilgtspējības un siltumnīcefekta gāzu samazināšanas prasībām. Šo tehnoloģiju izplatīšanas priekšnoteikums ir piemērotas infrastruktūras izveidošana sākotnēji pamattīkla un visaptverošā tīkla koridoros. Šajā nolūkā ir jānodrošina pietiekams finansējums no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI). |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka, pārskatot Eiropas transporta tīkla (TEN-T

4

| 16. | uzsver, ka jāveido sinerģija starp TEN-T, TEN-E un alternatīvo degvielu stratēģijām; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir paredzējusi saskaņā ar Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju attīstīt ūdeņraža uzpildes infrastruktūru un pārskatīt Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīvu, tādējādi radot iespēju noteikt īpašas prasības un saskaņotus standartus ūdeņraža uzpildes staciju tīkla blīvuma pakāpeniskai izvēršanai dalībvalstīs, reģionos un pilsētās; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka jāveido sinerģija starp TEN-T

TEN-E

| 17. | uzskata, ka būtu jāpieņem atvērtāka pieeja attiecībā uz pārrobežu projektu definīciju tā, lai ņemtu vērā ne tikai lielus pārvades projektus, bet arī vietējus, decentralizētus un bieži vien uz līdzdalību orientētus viedtīklu projektus, kuru tvērums ir plašāks par fiziskām robežām. Decentralizēti reģionālie un vietējie projekti, kuru darbības joma pārsniedz valstu robežas, varētu pozitīvi ietekmēt ne tikai reģionālās un valstu sistēmas, bet arī dažādās dalībvalstis, piemēram, integrējot atjaunojamos energoresursus, risinot sastrēgumu problēmu un novēršot negatīvas ārējās sekas; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka būtu jāpieņem atvērtāka pieeja attiecībā uz pārrobežu projektu definīciju tā, lai ņemtu vērā ne tikai lielus pārvades projektus, bet arī vietējus, decentralizētus un bieži vien uz līdzdalību orientētus viedtīklu projektus, kuru tvērums ir plašāks par fiziskām robežām. Decentralizēti reģionālie un vietējie projekti, kuru darbības joma pārsniedz valstu robežas, varētu pozitīvi ietekmēt ne tikai reģionālās un valstu sistēmas, bet arī dažādās dalībvalstis, piemēram, integrējot atjaunojamos energoresursus, risinot sastrēgumu problēmu un novēršot negatīvas ārējās sekas;

| 18. | uzsver: lai vislabāk palīdzētu sasniegt ES mērķus enerģētikas un klimata jomā, kā arī dotu iespējas patērētājiem, TEN-E satvars ir jāpārskata, lai pilnībā ņemtu vērā un izmantotu ieguldījumu, ko sniedz ražojoši patērētāji, vietējās energokopienas un jaunās tehnoloģijas (5); uzsver, cik svarīgs ir zemsprieguma un vidēja sprieguma elektrotīkls, kura vajadzībām ir jāizveido infrastruktūra, kas paredzēta daudziem jauniem, decentralizētiem ražotājiem, kuri ievada elektroenerģiju sistēmā; norāda, ka arī jauni mazapjoma ražotāji ir jāpieslēdz zemspieguma un vidēja sprieguma tīkliem; aicina Komisiju nodrošināt satvaru, kas ļautu apvienot vairākus mazākus projektus, lai tie atbilstu spēkā esošajos tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem. Šajā ziņā elastīgums ir ļoti svarīgs, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu izstrādāt zināmus apvienotos projektus un šim nolūkam saņemt iespējamu finansējumu; |
| --- | --- |

18.

uzsver: lai vislabāk palīdzētu sasniegt ES mērķus enerģētikas un klimata jomā, kā arī dotu iespējas patērētājiem, TEN-E

5

| 19. | atzīmē, ka TEN-E regula kā viens no Eiropas Savienības energoinfrastruktūras attīstības centrālajiem pīlāriem un attiecīgi kā būtisks klimatneitralitātes sasniegšanas veicinātājs kopumā atbilst aktīvas subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; uzsver pievienoto vērtību, ko rada reģionālā sadarbība pārrobežu projektu īstenošanā, pārredzamībā, regulatīvajā noteiktībā un piekļuvē finansējumam; aicina saskaņā ar minētajiem aktīvas subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības kā partnerus, ne tikai kā ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka TEN-E

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

1

(2)  Atzinums “Virzība uz ceļvedi tīra ūdeņraža izmantošanai – vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums klimatneitrālā Eiropā”, Birgit Honé (DE/PSE), RK 2020-549.

2

Birgit Honé

(3)  Savā ziņojumā “Eiropas Ūdeņraža stratēģija” (A9-0116/2021 ITRE Jens Geier) Eiropas Parlaments ir ierosinājis papildināmības principu.

3

ITRE Jens Geier

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0116_LV.html#_ftn20

4

(5)  Piemēram, enerģijas uzglabāšana, pieprasījumreakcija, mikrotīkli (iespējams, pārrobežu mikrotīkli), elektromobilitāte.

5

---