# Euroopan unionin C 456/10.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 456 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta10. marraskuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 456

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta10. marraskuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2020–2021Istunnot 18.–21. tammikuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2020–2021Istunnot 18.–21. tammikuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 20. tammikuuta 2021 |
| 2021/C 456/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja jäsenvaltioiden välisten luovuttamismenettelyjen täytäntöönpanosta (2019/2207(INI)) | 2 |
| 2021/C 456/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 sisämarkkinoiden vahvistamisesta: palvelujen vapaan liikkuvuuden tulevaisuus (2020/2020(INI)) | 14 |
| 2021/C 456/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavista politiikkatoimista (2019/2194(INI)) | 24 |
| 2021/C 456/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 tekoälystä: kansainvälisen oikeuden tulkintaa ja soveltamista, siltä osin kuin se koskee Euroopan unionia, siviili- ja sotilaskäytön alalla sekä valtion valtuuksia rikosoikeuden soveltamisalan ulkopuolella koskevat kysymykset (2020/2013(INI)) | 34 |
| 2021/C 456/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivojen tarkistamisesta (2019/2192(INI)) | 47 |
| 2021/C 456/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta 2017, 2018 ja 2019 (2019/2132(INI)) | 56 |
| 2021/C 456/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (2020/2206(INI)) | 64 |
| 2021/C 456/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (2020/2207(INI)) | 78 |
| 2021/C 456/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2020/2208(INI)) | 94 |
| | Torstai 21. tammikuuta 2021 |
| 2021/C 456/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 EU:n ja Aasian yhteyksistä (2020/2115(INI)) | 117 |
| 2021/C 456/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 aiheesta Enemmän kaloja meressä? Toimenpiteet, joilla edistetään kalakantojen elpymistä yli kestävän enimmäistuoton (MSY), mukaan lukien kalakantojen elvyttämisalueet ja merelliset suojelualueet (2019/2162(INI)) | 129 |
| 2021/C 456/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Aleksei Navalnyin pidätyksestä (2021/2513(RSP)) | 137 |
| 2021/C 456/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 viimeisimmistä tapahtumista Venezuelan kansalliskokouksessa (2021/2508(RSP)) | 141 |
| 2021/C 456/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 mahdollisuudesta kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen kaikille (2019/2187(INI)) | 145 |
| 2021/C 456/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (2019/2181(INL)) | 161 |
| 2021/C 456/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (2020/2863(RSP)) | 177 |
| 2021/C 456/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 maanjäristysten seurausten lieventämisestä Kroatiassa (2021/2504(RSP)) | 185 |
| 2021/C 456/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (2020/2121(INI)) | 191 |
| 2021/C 456/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (2019/2169(INI)) | 208 |
| 2021/C 456/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (2019/2168(INI)) | 232 |
| 2021/C 456/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (2021/2505(RSP)) | 242 |
| 2021/C 456/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Turkin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Selahattin Demirtaşin ja muiden mielipidevankien tapauksesta (2021/2506(RSP)) | 247 |
| 2021/C 456/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Vietnamin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti ihmisoikeusjournalistien Pham Chi Dungin, Nguyen Tuong Thuyn ja Le Huu Minh Tuanin tapauksesta (2021/2507(RSP)) | 251 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 20. tammikuuta 2021

2021/C 456/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja jäsenvaltioiden välisten luovuttamismenettelyjen täytäntöönpanosta (2019/2207(INI))

2

2021/C 456/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 sisämarkkinoiden vahvistamisesta: palvelujen vapaan liikkuvuuden tulevaisuus (2020/2020(INI))

14

2021/C 456/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavista politiikkatoimista (2019/2194(INI))

24

2021/C 456/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 tekoälystä: kansainvälisen oikeuden tulkintaa ja soveltamista, siltä osin kuin se koskee Euroopan unionia, siviili- ja sotilaskäytön alalla sekä valtion valtuuksia rikosoikeuden soveltamisalan ulkopuolella koskevat kysymykset (2020/2013(INI))

34

2021/C 456/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivojen tarkistamisesta (2019/2192(INI))

47

2021/C 456/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta 2017, 2018 ja 2019 (2019/2132(INI))

56

2021/C 456/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (2020/2206(INI))

64

2021/C 456/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (2020/2207(INI))

78

2021/C 456/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2020/2208(INI))

94

Torstai 21. tammikuuta 2021

2021/C 456/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 EU:n ja Aasian yhteyksistä (2020/2115(INI))

117

2021/C 456/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 aiheesta Enemmän kaloja meressä? Toimenpiteet, joilla edistetään kalakantojen elpymistä yli kestävän enimmäistuoton (MSY), mukaan lukien kalakantojen elvyttämisalueet ja merelliset suojelualueet (2019/2162(INI))

129

2021/C 456/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Aleksei Navalnyin pidätyksestä (2021/2513(RSP))

137

2021/C 456/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 viimeisimmistä tapahtumista Venezuelan kansalliskokouksessa (2021/2508(RSP))

141

2021/C 456/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 mahdollisuudesta kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen kaikille (2019/2187(INI))

145

2021/C 456/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (2019/2181(INL))

161

2021/C 456/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (2020/2863(RSP))

177

2021/C 456/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 maanjäristysten seurausten lieventämisestä Kroatiassa (2021/2504(RSP))

185

2021/C 456/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (2020/2121(INI))

191

2021/C 456/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (2019/2169(INI))

208

2021/C 456/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (2019/2168(INI))

232

2021/C 456/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (2021/2505(RSP))

242

2021/C 456/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Turkin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Selahattin Demirtaşin ja muiden mielipidevankien tapauksesta (2021/2506(RSP))

247

2021/C 456/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Vietnamin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti ihmisoikeusjournalistien Pham Chi Dungin, Nguyen Tuong Thuyn ja Le Huu Minh Tuanin tapauksesta (2021/2507(RSP))

251

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 19. tammikuuta 2021 |
| 2021/C 456/24 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä tehtyyn sopimukseen (Bonnin sopimus) tehtyjen, kyseisen sopimuksen soveltamisalan laajentamista koskevien muutosten tekemisestä ja Espanjan kuningaskunnan kyseiseen sopimukseen liittymisestä (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE)) | 256 |
| 2021/C 456/25 | P9_TA(2021)0002Tiettyjen kolmansien maiden valuuttojen vertailuarvoja koskeva poikkeus ja tietyt lakkaavat vertailuarvot korvaavien vertailuarvojen nimeäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta tiettyjen kolmansien maiden valuuttojen vertailuarvoja koskevan poikkeuksen ja tietyt lakkaavat vertailuarvot korvaavien vertailuarvojen nimeämisen osalta (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta tiettyjä kolmansien maiden valuuttojen avistakurssien vertailuarvoja koskevan poikkeuksen ja tiettyjen lakkaavien vertailuarvojen korvaajien nimeämisen osalta ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta | 257 |
| 2021/C 456/26 | P9_TA(2021)0003Teknisen tuen väline ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teknisen tuen välineen perustamisesta (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi teknisen tuen välineen perustamisesta | 258 |
| 2021/C 456/27 | P9_TA(2021)0004Unionin oikeuksien harjoittaminen kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin oikeuksien harjoittamisesta kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 654/2014 muuttamisesta (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi unionin oikeuksien harjoittamisesta kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten annetun asetuksen (EU) N:o 654/2014 muuttamisesta | 259 |
| 2021/C 456/28 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/427 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 liitteessä II oleviin luonnonmukaisten tuotteiden tiettyihin yksityiskohtaisiin tuotantosääntöihin tehtyjen muutosten soveltamispäivästä 4. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA)) | 263 |
| | Torstai 21. tammikuuta 2021 |
| 2021/C 456/29 | P9_TA(2021)0015FEAD: covid-19-kriisin torjumiseksi toteutettavat erityistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta covid-19-kriisin torjumiseksi toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta covid-19:n leviämiseen liittyvän kriisin torjumiseksi toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta | 264 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 19. tammikuuta 2021

2021/C 456/24

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä tehtyyn sopimukseen (Bonnin sopimus) tehtyjen, kyseisen sopimuksen soveltamisalan laajentamista koskevien muutosten tekemisestä ja Espanjan kuningaskunnan kyseiseen sopimukseen liittymisestä (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

256

2021/C 456/25

P9_TA(2021)0002Tiettyjen kolmansien maiden valuuttojen vertailuarvoja koskeva poikkeus ja tietyt lakkaavat vertailuarvot korvaavien vertailuarvojen nimeäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta tiettyjen kolmansien maiden valuuttojen vertailuarvoja koskevan poikkeuksen ja tietyt lakkaavat vertailuarvot korvaavien vertailuarvojen nimeämisen osalta (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta tiettyjä kolmansien maiden valuuttojen avistakurssien vertailuarvoja koskevan poikkeuksen ja tiettyjen lakkaavien vertailuarvojen korvaajien nimeämisen osalta ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta

257

2021/C 456/26

P9_TA(2021)0003Teknisen tuen väline ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teknisen tuen välineen perustamisesta (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi teknisen tuen välineen perustamisesta

258

2021/C 456/27

P9_TA(2021)0004Unionin oikeuksien harjoittaminen kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin oikeuksien harjoittamisesta kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 654/2014 muuttamisesta (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi unionin oikeuksien harjoittamisesta kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten annetun asetuksen (EU) N:o 654/2014 muuttamisesta

259

2021/C 456/28

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/427 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 liitteessä II oleviin luonnonmukaisten tuotteiden tiettyihin yksityiskohtaisiin tuotantosääntöihin tehtyjen muutosten soveltamispäivästä 4. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

263

Torstai 21. tammikuuta 2021

2021/C 456/29

P9_TA(2021)0015FEAD: covid-19-kriisin torjumiseksi toteutettavat erityistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta covid-19-kriisin torjumiseksi toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta covid-19:n leviämiseen liittyvän kriisin torjumiseksi toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta

264

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

10.11.2021

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2020–2021

Istunnot 18.–21. tammikuuta 2021

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 20. tammikuuta 2021

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/2

---

P9_TA(2021)0006

Eurooppalainen pidätysmääräys ja jäsenvaltioiden väliset luovuttamismenettelyt

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja jäsenvaltioiden välisten luovuttamismenettelyjen täytäntöönpanosta (2019/2207(INI))

(2021/C 456/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 6 ja 7 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 6 ja 7 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 4, 47, 48 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 4, 47, 48 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, jossa viitataan vastavuoroiseen tunnustamiseen, perusoikeuksiin ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen oikeutta elämään koskevan 2 artiklan mukaisiin velvoitteisiin (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, jossa viitataan vastavuoroiseen tunnustamiseen, perusoikeuksiin ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen oikeutta elämään koskevan 2 artiklan mukaisiin velvoitteisiin (1),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä (2), jäljempänä ”eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva puitepäätös”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä (2), jäljempänä ”eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva puitepäätös”,

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/947/YOS vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta tuomioihin ja valvontapäätöksiin valvontatoimenpiteiden ja vaihtoehtoisten seuraamusten valvomiseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/947/YOS vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta tuomioihin ja valvontapäätöksiin valvontatoimenpiteiden ja vaihtoehtoisten seuraamusten valvomiseksi (3),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2009 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/299/YOS puitepäätösten 2002/584/YOS, 2005/214/YOS, 2006/783/YOS, 2008/909/YOS ja 2008/947/YOS muuttamisesta henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien parantamiseksi sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisen edistämiseksi sellaisten päätösten osalta, jotka on tehty vastaajan ollessa poissa oikeudenkäynnistä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2009 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/299/YOS puitepäätösten 2002/584/YOS, 2005/214/YOS, 2006/783/YOS, 2008/909/YOS ja 2008/947/YOS muuttamisesta henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien parantamiseksi sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisen edistämiseksi sellaisten päätösten osalta, jotka on tehty vastaajan ollessa poissa oikeudenkäynnistä (4),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2009 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/829/YOS vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta valvontatoimia koskeviin päätöksiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tutkintavankeuden vaihtoehtona; (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2009 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/829/YOS vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta valvontatoimia koskeviin päätöksiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tutkintavankeuden vaihtoehtona; (5),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä annetut komission kertomukset (COM(2005)0063 ja SEC(2005)0267, COM(2006)0008 ja SEC(2006)0079, COM(2007)0407 ja SEC(2007)0979 sekä COM(2011)0175 ja SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä annetut komission kertomukset (COM(2005)0063 ja SEC(2005)0267, COM(2006)0008 ja SEC(2006)0079, COM(2007)0407 ja SEC(2007)0979 sekä COM(2011)0175 ja SEC(2011)0430),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamista ja täytäntöönpanoa koskevan käsikirjan tarkistetun version, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamista ja täytäntöönpanoa koskevan käsikirjan tarkistetun version,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman vankeusolosuhteista EU:ssa (6), 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisen pidätysmääräyksen uudelleentarkastelusta (7) ja 5. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vankilajärjestelmistä ja -oloista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman vankeusolosuhteista EU:ssa (6), 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisen pidätysmääräyksen uudelleentarkastelusta (7) ja 5. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vankilajärjestelmistä ja -oloista (8),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeusalan ohjelman perustamisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeusalan ohjelman perustamisesta (9),

| — | ottaa huomioon vuonna 2009 annetun neuvoston etenemissuunnitelman epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2009 annetun neuvoston etenemissuunnitelman epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä (10),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/64/EU oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/64/EU oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä (11),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/13/EU tiedonsaantioikeudesta rikosoikeudellisissa menettelyissä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/13/EU tiedonsaantioikeudesta rikosoikeudellisissa menettelyissä (12),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/48/EU oikeudesta käyttää avustajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä sekä oikeudesta saada tieto vapaudenmenetyksestä ilmoitetuksi kolmannelle osapuolelle ja pitää vapaudenmenetyksen aikana yhteyttä kolmansiin henkilöihin ja konsuliviranomaisiin (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/48/EU oikeudesta käyttää avustajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä sekä oikeudesta saada tieto vapaudenmenetyksestä ilmoitetuksi kolmannelle osapuolelle ja pitää vapaudenmenetyksen aikana yhteyttä kolmansiin henkilöihin ja konsuliviranomaisiin (13),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/343 eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittamisesta rikosoikeudellisissa menettelyissä (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/343 eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittamisesta rikosoikeudellisissa menettelyissä (14),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/800 rikoksesta epäiltyjä tai syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/800 rikoksesta epäiltyjä tai syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä (15),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1919 oikeusavusta rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyille ja syytetyille henkilöille ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1919 oikeusavusta rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyille ja syytetyille henkilöille ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille (16),

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/41/EU rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/41/EU rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä (17),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä,

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2020 annetun komission kertomuksen eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen täytäntöönpanosta (COM(2020)0270), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2020 annetun komission kertomuksen eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen täytäntöönpanosta (COM(2020)0270),

| — | ottaa huomioon EPRS:n tilaaman tammikuussa 2014 valmistuneen Euroopan tason lisäarvon arvioinnin eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja joulukuussa 2017 tehdyn Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksia koskevan EPRS:n tutkimuksen prosessuaalisista oikeuksista ja vankilaoloista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EPRS:n tilaaman tammikuussa 2014 valmistuneen Euroopan tason lisäarvon arvioinnin eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja joulukuussa 2017 tehdyn Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksia koskevan EPRS:n tutkimuksen prosessuaalisista oikeuksista ja vankilaoloista,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2009 annetun neuvoston loppuraportin eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja vastaavien jäsenvaltioiden välisten luovuttamismenettelyjen käytännön soveltamista koskevasta neljännestä keskinäisestä arviointikierroksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2009 annetun neuvoston loppuraportin eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja vastaavien jäsenvaltioiden välisten luovuttamismenettelyjen käytännön soveltamista koskevasta neljännestä keskinäisestä arviointikierroksesta,

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2019 annetun komission kertomuksen oikeudesta käyttää avustajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä sekä oikeudesta saada tieto vapaudenmenetyksestä ilmoitetuksi kolmannelle osapuolelle ja pitää vapaudenmenetyksen aikana yhteyttä kolmansiin henkilöihin ja konsuliviranomaisiin 22 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/48/EU täytäntöönpanosta (COM(2019)0560), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2019 annetun komission kertomuksen oikeudesta käyttää avustajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä sekä oikeudesta saada tieto vapaudenmenetyksestä ilmoitetuksi kolmannelle osapuolelle ja pitää vapaudenmenetyksen aikana yhteyttä kolmansiin henkilöihin ja konsuliviranomaisiin 22 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/48/EU täytäntöönpanosta (COM(2019)0560),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät vastavuoroisesta tunnustamisesta rikosasioissa – ”Edistetään vastavuoroista tunnustamista lisäämällä keskinäistä luottamusta” (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät vastavuoroisesta tunnustamisesta rikosasioissa – ”Edistetään vastavuoroista tunnustamista lisäämällä keskinäistä luottamusta” (18),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät vankeuden vaihtoehdoista: ilman vapaudenmenetystä toteutettavat seuraamukset ja toimenpiteet rikosoikeuden alalla (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät vankeuden vaihtoehdoista: ilman vapaudenmenetystä toteutettavat seuraamukset ja toimenpiteet rikosoikeuden alalla (19),

| — | ottaa huomioon uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | ottaa huomioon kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen raportit,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1727 Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1727 Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (20),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020: Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020: Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (21),

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen vuonna 2002 tehdyn valinnaisen pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen vuonna 2002 tehdyn valinnaisen pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston tekemän työn ja erityisesti 13. syyskuuta 2019 julkaistun raportin ”Rights in practice: access to a lawyer and procedural rights in criminal and European arrest warrant proceedings”, 11. joulukuuta 2019 julkaistun raportin ”Criminal detention conditions in the European Union: rules and reality” ja 9. marraskuuta 2016 julkaistun raportin ”Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers” sekä joulukuussa 2019 perustetun tietokannan vankilaoloista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston tekemän työn ja erityisesti 13. syyskuuta 2019 julkaistun raportin ”Rights in practice: access to a lawyer and procedural rights in criminal and European arrest warrant proceedings”, 11. joulukuuta 2019 julkaistun raportin ”Criminal detention conditions in the European Union: rules and reality” ja 9. marraskuuta 2016 julkaistun raportin ”Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers” sekä joulukuussa 2019 perustetun tietokannan vankilaoloista,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimukset, suositukset ja päätöslauselmat vankiloita koskevista kysymyksistä ja rikosoikeudellisesta yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimukset, suositukset ja päätöslauselmat vankiloita koskevista kysymyksistä ja rikosoikeudellisesta yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0248/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0248/2020),

| A. | katsoo, että oikeudellinen yhteistyö unionissa on merkittävä tekijä ympäristöön liittyvien, sosiaalisten, taloudellisten ja digitaalisten haasteiden ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että oikeudellinen yhteistyö unionissa on merkittävä tekijä ympäristöön liittyvien, sosiaalisten, taloudellisten ja digitaalisten haasteiden ratkaisemisessa;

| B. | toteaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva menettely on yksinkertaistettu rajatylittävä ja nopeutettu oikeusviranomaisten välinen luovuttamismenettely, joka hyväksyttiin syyskuun 11. päivän terroristi-iskujen jälkeen ja josta on sittemmin tullut vastavuoroisen tunnustamisen lippulaivahanke ja yleisimmin käytetty väline rikosasioissa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva menettely on yksinkertaistettu rajatylittävä ja nopeutettu oikeusviranomaisten välinen luovuttamismenettely, joka hyväksyttiin syyskuun 11. päivän terroristi-iskujen jälkeen ja josta on sittemmin tullut vastavuoroisen tunnustamisen lippulaivahanke ja yleisimmin käytetty väline rikosasioissa;

| C. | toteaa, että eurooppalainen pidätysmääräys on yleisesti ottaen menestystarina, joka on korvannut luovutussopimukseen perustuvat rikoksentekijöiden luovuttamiset eurooppalaiseen pidätysmääräykseen perustuvilla luovuttamisilla; ottaa huomioon, että luovuttaminen suoritetaan aiempaa nopeammin eli keskimäärin 40 päivässä vuonna 2017 verrattuna keskimäärin 50 päivään vuonna 2016, jos asianomainen ei anna suostumustaan, vaikka joissakin jäsenvaltioissa esiintyy viiveitä tai ei noudateta vastavuoroista tunnustamista koskevia vaatimuksia; toteaa, että joissakin harvoissa tapauksissa jäsenvaltiot ilmoittivat, että luovuttamismenettelyt kestävät jopa 90 päivää, jos asianomainen ei anna suostumustaan; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että eurooppalainen pidätysmääräys on yleisesti ottaen menestystarina, joka on korvannut luovutussopimukseen perustuvat rikoksentekijöiden luovuttamiset eurooppalaiseen pidätysmääräykseen perustuvilla luovuttamisilla; ottaa huomioon, että luovuttaminen suoritetaan aiempaa nopeammin eli keskimäärin 40 päivässä vuonna 2017 verrattuna keskimäärin 50 päivään vuonna 2016, jos asianomainen ei anna suostumustaan, vaikka joissakin jäsenvaltioissa esiintyy viiveitä tai ei noudateta vastavuoroista tunnustamista koskevia vaatimuksia; toteaa, että joissakin harvoissa tapauksissa jäsenvaltiot ilmoittivat, että luovuttamismenettelyt kestävät jopa 90 päivää, jos asianomainen ei anna suostumustaan;

| D. | ottaa huomioon, että vuosina 2005–2016 annetuista 150 000 pidätysmääräyksestä pantiin täytäntöön 43 000; toteaa, että tällaiset pelkät numerotiedot eivät anna oikeaa kuvaa käytetyistä menetelmistä ja yleisestä menestyksestä, kuten komissio on selittänyt; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuosina 2005–2016 annetuista 150 000 pidätysmääräyksestä pantiin täytäntöön 43 000; toteaa, että tällaiset pelkät numerotiedot eivät anna oikeaa kuvaa käytetyistä menetelmistä ja yleisestä menestyksestä, kuten komissio on selittänyt;

| E. | toteaa, että EU:n oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa perustuu Tampereen Eurooppa-neuvostossa vuonna 1999 muotoiltuun vastavuoroiseen tunnustamiseen; toteaa, että Lissabonin sopimus muutti merkittävästi EU:n perussopimuskokonaisuutta ja että siitä alkaen SEUT-sopimuksen 82 artikla on tarjonnut nimenomaisen oikeusperustan säännöille ja menettelyille, joilla varmistetaan kaikenlaisten tuomioiden ja oikeuden päätösten vastavuoroinen tunnustaminen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EU:n oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa perustuu Tampereen Eurooppa-neuvostossa vuonna 1999 muotoiltuun vastavuoroiseen tunnustamiseen; toteaa, että Lissabonin sopimus muutti merkittävästi EU:n perussopimuskokonaisuutta ja että siitä alkaen SEUT-sopimuksen 82 artikla on tarjonnut nimenomaisen oikeusperustan säännöille ja menettelyille, joilla varmistetaan kaikenlaisten tuomioiden ja oikeuden päätösten vastavuoroinen tunnustaminen;

| F. | toteaa, että vastavuoroinen tunnustaminen ei ole vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella kehitetty uusi käsite, sillä se kehitettiin alun perin sisämarkkinoilla (nk. Cassis de Dijon -periaate); toteaa kuitenkin, että rikosoikeudessa vastavuoroisella tunnustamisella on oma logiikkansa ja eri oikeusperusta kuin markkinoille pääsyä koskevien sääntöjen vastavuoroisella tunnustamisella; toteaa tältä osin, että vastavuoroisella tunnustamisella on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tiettyjä erityispiirteitä, kun otetaan huomioon sen vaikutukset perusoikeuksiin ja kansalliseen itsemääräämisoikeuteen sekä siihen, missä määrin sitä on helpotettava yhdenmukaistamalla aineellista rikosoikeutta ja rikosprosessioikeutta erityisesti menettelytakeiden osalta; katsoo, että osittaisellakin luopumisella vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta rikosasioissa voi olla kielteisiä seurauksia ja se voi vaikuttaa kyseisen periaatteen soveltamiseen muilla aloilla, kuten sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että vastavuoroinen tunnustaminen ei ole vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella kehitetty uusi käsite, sillä se kehitettiin alun perin sisämarkkinoilla (nk. Cassis de Dijon -periaate); toteaa kuitenkin, että rikosoikeudessa vastavuoroisella tunnustamisella on oma logiikkansa ja eri oikeusperusta kuin markkinoille pääsyä koskevien sääntöjen vastavuoroisella tunnustamisella; toteaa tältä osin, että vastavuoroisella tunnustamisella on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tiettyjä erityispiirteitä, kun otetaan huomioon sen vaikutukset perusoikeuksiin ja kansalliseen itsemääräämisoikeuteen sekä siihen, missä määrin sitä on helpotettava yhdenmukaistamalla aineellista rikosoikeutta ja rikosprosessioikeutta erityisesti menettelytakeiden osalta; katsoo, että osittaisellakin luopumisella vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta rikosasioissa voi olla kielteisiä seurauksia ja se voi vaikuttaa kyseisen periaatteen soveltamiseen muilla aloilla, kuten sisämarkkinoilla;

| G. | toteaa, että vastavuoroisella tunnustamisella tarkoitetaan muissa jäsenvaltioissa annettujen oikeuden päätösten suoraa tunnustamista niin, että tunnustamatta jättäminen on poikkeus säännöstä, ja että oikeuden päätöstä ei pitäisi jättää panematta täytäntöön ainoastaan sillä perusteella, että se on annettu toisessa jäsenvaltiossa; toteaa, että muiden jäsenvaltioiden tekemien päätösten vastavuoroisen tunnustamisen soveltaminen ei ole yhteensopivaa tällaisten päätösten tarkistamisen kanssa, ellei sitä tehdä eurooppalaista pidätysmääräystä koskevassa puitepäätöksessä säädetyillä perusteilla; ottaa huomioon, että tämän välineen soveltaminen edellyttää toimivaltaisten oikeusviranomaisten välistä yhteistyötä ja keskinäistä luottamusta; katsoo, että vastavuoroisen tunnustamisen ja perusoikeuksien on oltava sidoksissa toisiinsa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vastavuoroisella tunnustamisella tarkoitetaan muissa jäsenvaltioissa annettujen oikeuden päätösten suoraa tunnustamista niin, että tunnustamatta jättäminen on poikkeus säännöstä, ja että oikeuden päätöstä ei pitäisi jättää panematta täytäntöön ainoastaan sillä perusteella, että se on annettu toisessa jäsenvaltiossa; toteaa, että muiden jäsenvaltioiden tekemien päätösten vastavuoroisen tunnustamisen soveltaminen ei ole yhteensopivaa tällaisten päätösten tarkistamisen kanssa, ellei sitä tehdä eurooppalaista pidätysmääräystä koskevassa puitepäätöksessä säädetyillä perusteilla; ottaa huomioon, että tämän välineen soveltaminen edellyttää toimivaltaisten oikeusviranomaisten välistä yhteistyötä ja keskinäistä luottamusta; katsoo, että vastavuoroisen tunnustamisen ja perusoikeuksien on oltava sidoksissa toisiinsa;

| H. | katsoo, että vastavuoroinen tunnustaminen edellyttää jäsenvaltioilta vankkaa keskinäistä luottamusta ja on seurausta tällaisesta luottamuksesta, joka perustuu yhteisymmärrykseen oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista; katsoo, että Euroopan unioni tarvitsee tällaista luottamusta tässä historiallisessa ja ratkaisevassa käännekodassa, jotta yhteisiin haasteisiin voidaan vastata menestyksekkäästi; pitää luottamuksen lujittamista keskeisen tärkeänä eurooppalaisen pidätysmääräyksen moitteettoman toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että vastavuoroinen tunnustaminen edellyttää jäsenvaltioilta vankkaa keskinäistä luottamusta ja on seurausta tällaisesta luottamuksesta, joka perustuu yhteisymmärrykseen oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista; katsoo, että Euroopan unioni tarvitsee tällaista luottamusta tässä historiallisessa ja ratkaisevassa käännekodassa, jotta yhteisiin haasteisiin voidaan vastata menestyksekkäästi; pitää luottamuksen lujittamista keskeisen tärkeänä eurooppalaisen pidätysmääräyksen moitteettoman toiminnan kannalta;

| I. | katsoo, että perustamalla demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä voitaneen ratkaisevasti lujittaa keskinäistä luottamusta, sillä sen avulla on tarkoitus tuoda esiin aloja, joilla oikeusvaltioperiaatteen noudattamista on parannettava; katsoo, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen puutteellinen ja epäjohdonmukainen täytäntöönpano joissakin jäsenvaltioissa ei helpota tämän keskinäisen luottamuksen lujittamista; katsoo, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä voi olla hyödyllinen keino varmistaa johdonmukainen soveltaminen tapauksissa, joissa täytäntöönpanosta on kieltäydytty perusoikeuksien loukkaamisen perusteella, ja siksi se voi tehostaa jäsenvaltioiden välistä vastavuoroista tunnustamista; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että perustamalla demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä voitaneen ratkaisevasti lujittaa keskinäistä luottamusta, sillä sen avulla on tarkoitus tuoda esiin aloja, joilla oikeusvaltioperiaatteen noudattamista on parannettava; katsoo, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen puutteellinen ja epäjohdonmukainen täytäntöönpano joissakin jäsenvaltioissa ei helpota tämän keskinäisen luottamuksen lujittamista; katsoo, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä voi olla hyödyllinen keino varmistaa johdonmukainen soveltaminen tapauksissa, joissa täytäntöönpanosta on kieltäydytty perusoikeuksien loukkaamisen perusteella, ja siksi se voi tehostaa jäsenvaltioiden välistä vastavuoroista tunnustamista;

| J. | katsoo keskinäisen luottamuksen edellyttävän, että jäsenvaltiot noudattavat EU:n oikeutta ja erityisesti perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, kuten oikeuslaitoksen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

J.

katsoo keskinäisen luottamuksen edellyttävän, että jäsenvaltiot noudattavat EU:n oikeutta ja erityisesti perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, kuten oikeuslaitoksen riippumattomuutta;

| K. | katsoo, että eurooppalainen pidätysmääräys on auttanut kehittämään ja lujittamaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta; katsoo, että perusoikeuskirjaa koskeva SEU-sopimuksen 6 artikla ja Euroopan ihmisoikeussopimus, SEUT-sopimuksen 8 artikla, 15 artiklan 3 kohta, 16 artikla ja 18–25 artikla sekä prosessuaalisia oikeuksia koskevat direktiivit ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU rikoksen uhrien oikeuksista (22) ovat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehyksen keskeisiä osia; huomauttaa, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen virheellisellä soveltamisella voi olla haitallisia vaikutuksia poliisi- ja oikeudelliseen yhteistyöhön koko unionissa, yksittäisiin henkilöihin ja heidän perheisiinsä sekä Schengen-alueen toimintaan ja perusoikeuksiin; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että eurooppalainen pidätysmääräys on auttanut kehittämään ja lujittamaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta; katsoo, että perusoikeuskirjaa koskeva SEU-sopimuksen 6 artikla ja Euroopan ihmisoikeussopimus, SEUT-sopimuksen 8 artikla, 15 artiklan 3 kohta, 16 artikla ja 18–25 artikla sekä prosessuaalisia oikeuksia koskevat direktiivit ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU rikoksen uhrien oikeuksista (22) ovat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehyksen keskeisiä osia; huomauttaa, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen virheellisellä soveltamisella voi olla haitallisia vaikutuksia poliisi- ja oikeudelliseen yhteistyöhön koko unionissa, yksittäisiin henkilöihin ja heidän perheisiinsä sekä Schengen-alueen toimintaan ja perusoikeuksiin;

| L. | toteaa Euroopan unionin jäsenyyden edellyttävän, että tiettyjä arvoja, kuten ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kunnioitetaan sellaisina kuin ne on vahvistettu sekä SEU-sopimuksen 2 artiklassa että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä ja näiden mukaisesti; |
| --- | --- |

L.

toteaa Euroopan unionin jäsenyyden edellyttävän, että tiettyjä arvoja, kuten ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kunnioitetaan sellaisina kuin ne on vahvistettu sekä SEU-sopimuksen 2 artiklassa että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä ja näiden mukaisesti;

| M. | katsoo, että kaikkia suojelevan tasa-arvon unionin on varmistettava myös kaikkien rikoksen uhrien suojelu (23) ja samalla suojeltava rikoksista epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden oikeuksia; toteaa, että EU on hyväksynyt säädöksiä, joilla pyritään vahvistamaan uhrien oikeuksia ottamalla käyttöön erilaisia välineitä rikoksesta epäiltyjen tai tuomittujen henkilöiden vangitsemisen ja luovuttamisen lisäksi; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että kaikkia suojelevan tasa-arvon unionin on varmistettava myös kaikkien rikoksen uhrien suojelu (23) ja samalla suojeltava rikoksista epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden oikeuksia; toteaa, että EU on hyväksynyt säädöksiä, joilla pyritään vahvistamaan uhrien oikeuksia ottamalla käyttöön erilaisia välineitä rikoksesta epäiltyjen tai tuomittujen henkilöiden vangitsemisen ja luovuttamisen lisäksi;

| N. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin on käsitellyt tiettyjen kysymysten osalta useimpia eurooppalaisen pidätysmääräyksen soveltamiseen liittyneitä ongelmia, jotka koskivat muun muassa ne bis in idem -periaatetta (24), oikeusviranomaisia (25), ensisijaisuutta ja EU:n tason yhdenmukaistamista (26), oikeuslaitoksen riippumattomuutta (27), perusoikeuksia (28), kaksoisrangaistavuutta (29), kieltäytymisperusteita ja EU:n kansalaisten luovuttamista kolmansiin maihin (30); katsoo samalla, että tuomioistuinten päätöksillä ei voida korvata hyvin laadittua unionin tason lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin on käsitellyt tiettyjen kysymysten osalta useimpia eurooppalaisen pidätysmääräyksen soveltamiseen liittyneitä ongelmia, jotka koskivat muun muassa ne bis in idem -periaatetta (24), oikeusviranomaisia (25), ensisijaisuutta ja EU:n tason yhdenmukaistamista (26), oikeuslaitoksen riippumattomuutta (27), perusoikeuksia (28), kaksoisrangaistavuutta (29), kieltäytymisperusteita ja EU:n kansalaisten luovuttamista kolmansiin maihin (30); katsoo samalla, että tuomioistuinten päätöksillä ei voida korvata hyvin laadittua unionin tason lainsäädäntöä;

| O. | toteaa, että kaksoisrangaistavuus on kansainväliseen rikoksen johdosta tapahtuvaan luovuttamiseen liittyvä käsite, ja katsoo, että vaikka se teoriassa sopii huonosti yhteen vastavuoroisen tunnustamisen kanssa, se saattaa käytännössä olla hyvin rajoitetusti tarpeen etsityille henkilöille unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; toteaa, että kaksoisrangaistavuus on ainoastaan harkinnanvarainen eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanosta kieltäytymisen peruste ja että täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset turvautuvat siihen harvoin; ottaa huomioon, että niiden rikosten luetteloon, joiden osalta teon kaksoisrangaistavuutta ei tutkita, sisältyy jo laaja joukko rikoksia, joista monia ei ole vielä yhdenmukaistettu erityisen hyvin jäsenvaltioissa, ja katsoo, että luetteloa olisi arvioitava uudelleen ja mahdollisesti laajennettava eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että kaksoisrangaistavuus on kansainväliseen rikoksen johdosta tapahtuvaan luovuttamiseen liittyvä käsite, ja katsoo, että vaikka se teoriassa sopii huonosti yhteen vastavuoroisen tunnustamisen kanssa, se saattaa käytännössä olla hyvin rajoitetusti tarpeen etsityille henkilöille unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; toteaa, että kaksoisrangaistavuus on ainoastaan harkinnanvarainen eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanosta kieltäytymisen peruste ja että täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset turvautuvat siihen harvoin; ottaa huomioon, että niiden rikosten luetteloon, joiden osalta teon kaksoisrangaistavuutta ei tutkita, sisältyy jo laaja joukko rikoksia, joista monia ei ole vielä yhdenmukaistettu erityisen hyvin jäsenvaltioissa, ja katsoo, että luetteloa olisi arvioitava uudelleen ja mahdollisesti laajennettava eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti;

| P. | katsoo, että vastavuoroisen tunnustamisen käsite ei edellytä aineellisen rikosoikeuden ja rikosoikeudellisten menettelyjen yhdenmukaistamista sinänsä, mutta oikeudellisen yhteistyön käytäntö on osoittanut, että tiettyjen rajoitettujen yhteisten vaatimusten ja määritelmien yhdenmukaistaminen on tarpeen vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi, kuten SEUT-sopimuksen 82 artiklan 2 kohdassa todetaan; panee merkille viime vuosina saavutetun hienoisen edistyksen, jota edustavat kuuden direktiivin hyväksyminen prosessuaalisista oikeuksista, direktiivi 2012/29/EU, eurooppalaiselle pidätysmääräykselle vaihtoehtoiset toimenpiteet, kuten eurooppalainen tutkintamääräys, ja joidenkin rikostunnusmerkistöjen yhdenmukaistaminen; toteaa kuitenkin, että kuutta menettelytakeita koskevaa direktiiviä ei ole pantu täysimääräisesti ja asianmukaisesti täytäntöön, mikä on edelleen huolenaihe; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että vastavuoroisen tunnustamisen käsite ei edellytä aineellisen rikosoikeuden ja rikosoikeudellisten menettelyjen yhdenmukaistamista sinänsä, mutta oikeudellisen yhteistyön käytäntö on osoittanut, että tiettyjen rajoitettujen yhteisten vaatimusten ja määritelmien yhdenmukaistaminen on tarpeen vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi, kuten SEUT-sopimuksen 82 artiklan 2 kohdassa todetaan; panee merkille viime vuosina saavutetun hienoisen edistyksen, jota edustavat kuuden direktiivin hyväksyminen prosessuaalisista oikeuksista, direktiivi 2012/29/EU, eurooppalaiselle pidätysmääräykselle vaihtoehtoiset toimenpiteet, kuten eurooppalainen tutkintamääräys, ja joidenkin rikostunnusmerkistöjen yhdenmukaistaminen; toteaa kuitenkin, että kuutta menettelytakeita koskevaa direktiiviä ei ole pantu täysimääräisesti ja asianmukaisesti täytäntöön, mikä on edelleen huolenaihe;

| Q. | toteaa komission korostaneen, että direktiivin 2013/48/EU eräiden säännösten täytäntöönpano on ongelmallista, erityisesti säännösten, jotka koskevat mahdollisuutta käyttää avustajaa sekä täytäntöönpanojäsenvaltiossa että pidätysmääräyksen antaneessa jäsenvaltiossa; toteaa, että erityisiä säännöksiä eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä sisältävien muiden menettelytakeita koskevien direktiivien (2010/64/EU, 2012/13/EU, (EU) 2016/800 ja (EU) 2016/1919) saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ole ollut tähän mennessä riittävää, ei myöskään tasaveroisen lähtöaseman (equality of arms) periaatteen huomioon ottamisen osalta; |
| --- | --- |

Q.

toteaa komission korostaneen, että direktiivin 2013/48/EU eräiden säännösten täytäntöönpano on ongelmallista, erityisesti säännösten, jotka koskevat mahdollisuutta käyttää avustajaa sekä täytäntöönpanojäsenvaltiossa että pidätysmääräyksen antaneessa jäsenvaltiossa; toteaa, että erityisiä säännöksiä eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä sisältävien muiden menettelytakeita koskevien direktiivien (2010/64/EU, 2012/13/EU, (EU) 2016/800 ja (EU) 2016/1919) saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ole ollut tähän mennessä riittävää, ei myöskään tasaveroisen lähtöaseman (equality of arms) periaatteen huomioon ottamisen osalta;

| R. | toteaa, että muut säädökset, kuten eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annettu direktiivi 2014/41/EU ja jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta annettu asetus (EU) 2018/1805 (31), ovat auttaneet käsittelemään joitakin eurooppalaiseen pidätysmääräykseen liittyviä kysymyksiä ja niissä on sovellettu vastavuoroisen tunnustamisen periaatteita muuntyyppisiin oikeuden päätöksiin; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että muut säädökset, kuten eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annettu direktiivi 2014/41/EU ja jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta annettu asetus (EU) 2018/1805 (31), ovat auttaneet käsittelemään joitakin eurooppalaiseen pidätysmääräykseen liittyviä kysymyksiä ja niissä on sovellettu vastavuoroisen tunnustamisen periaatteita muuntyyppisiin oikeuden päätöksiin;

| S. | ottaa huomioon, että vuonna 2009 annetussa EU:n etenemissuunnitelmassa prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi tunnustetaan tutkintavankeuden kestoa koskeva ongelma; toteaa, että vankilaolot ovat ongelma monissa jäsenvaltioissa ja että niiden on oltava SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen mukaisia; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa esiintyy oikeusvaltioon liittyviä ongelmia, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot osoittavat; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että vuonna 2009 annetussa EU:n etenemissuunnitelmassa prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi tunnustetaan tutkintavankeuden kestoa koskeva ongelma; toteaa, että vankilaolot ovat ongelma monissa jäsenvaltioissa ja että niiden on oltava SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen mukaisia; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa esiintyy oikeusvaltioon liittyviä ongelmia, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot osoittavat;

| T. | toteaa, että Euroopan parlamentti kehotti eurooppalaisen pidätysmääräyksen uudelleentarkastelusta 27. helmikuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa muun muassa ottamaan käyttöön ehdottoman kieltäytymisperusteen, kun on perusteltu syy uskoa, että toimenpiteen täytäntöönpano olisi ristiriidassa täytäntöönpanojäsenvaltiolla SEU-sopimuksen 6 artiklan sekä perusoikeuskirjan nojalla olevien velvoitteiden kanssa; toteaa, että vuonna 2017 perusoikeuskysymykset johtivat luovuttamisesta kieltäytymiseen 109 tapauksessa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että Euroopan parlamentti kehotti eurooppalaisen pidätysmääräyksen uudelleentarkastelusta 27. helmikuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa muun muassa ottamaan käyttöön ehdottoman kieltäytymisperusteen, kun on perusteltu syy uskoa, että toimenpiteen täytäntöönpano olisi ristiriidassa täytäntöönpanojäsenvaltiolla SEU-sopimuksen 6 artiklan sekä perusoikeuskirjan nojalla olevien velvoitteiden kanssa; toteaa, että vuonna 2017 perusoikeuskysymykset johtivat luovuttamisesta kieltäytymiseen 109 tapauksessa;

| U. | katsoo, että vastavuoroinen tunnustaminen edellyttää, että oikeusalan ammattilaiset, myös rikosasianajajat, saavat koulutusta EU:n oikeudesta; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että vastavuoroinen tunnustaminen edellyttää, että oikeusalan ammattilaiset, myös rikosasianajajat, saavat koulutusta EU:n oikeudesta;

| V. | katsoo, että Eurojustilla on keskeinen rooli eurooppalaisten pidätysmääräysten täytäntöönpanon helpottamisessa ja koordinoinnissa; toteaa, että Eurojustin apua pyydetään yhä enemmän eurooppalaisten pidätysmääräysten täytäntöönpanossa, mikä on lisännyt huomattavasti sen työmäärää; toteaa, että pelkästään vuonna 2019 Eurojust helpotti eurooppalaisten pidätysmääräysten täytäntöönpanoa 703 uudessa tapauksessa ja 574 käsiteltävänä olleessa tapauksessa; huomauttaa, että Eurojust on riippumaton ja itsenäinen virasto Euroopan syyttäjänviraston rinnalla; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että Eurojustilla on keskeinen rooli eurooppalaisten pidätysmääräysten täytäntöönpanon helpottamisessa ja koordinoinnissa; toteaa, että Eurojustin apua pyydetään yhä enemmän eurooppalaisten pidätysmääräysten täytäntöönpanossa, mikä on lisännyt huomattavasti sen työmäärää; toteaa, että pelkästään vuonna 2019 Eurojust helpotti eurooppalaisten pidätysmääräysten täytäntöönpanoa 703 uudessa tapauksessa ja 574 käsiteltävänä olleessa tapauksessa; huomauttaa, että Eurojust on riippumaton ja itsenäinen virasto Euroopan syyttäjänviraston rinnalla;

| W. | toteaa tietojen vertailujen osoittavan, että eurooppalaisia pidätysmääräyksiä annetaan entistä enemmän ja niiden määrä kasvaa vuosi vuodelta; |
| --- | --- |

W.

toteaa tietojen vertailujen osoittavan, että eurooppalaisia pidätysmääräyksiä annetaan entistä enemmän ja niiden määrä kasvaa vuosi vuodelta;

| X. | katsoo eurooppalaisen pidätysmääräyksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon estävän oikeuspaikkakeinottelun yhdessä prosessuaalisia oikeuksia koskevien direktiivien täysimääräisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon, eurooppalaiselle pidätysmääräykselle vaihtoehtoisten toimenpiteiden lisääntyneen käytön ja esimerkiksi vankila- ja vankeusoloja koskevien EU:n vähimmäisvaatimusten vahvistamisen kanssa; katsoo, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen täysimääräinen ja asianmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa on välttämätöntä, jotta voidaan arvioida perusteellisesti asiaankuuluvien säädösten toimintaa ja mahdollisten muutosten tarvetta; |
| --- | --- |

X.

katsoo eurooppalaisen pidätysmääräyksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon estävän oikeuspaikkakeinottelun yhdessä prosessuaalisia oikeuksia koskevien direktiivien täysimääräisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon, eurooppalaiselle pidätysmääräykselle vaihtoehtoisten toimenpiteiden lisääntyneen käytön ja esimerkiksi vankila- ja vankeusoloja koskevien EU:n vähimmäisvaatimusten vahvistamisen kanssa; katsoo, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen täysimääräinen ja asianmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa on välttämätöntä, jotta voidaan arvioida perusteellisesti asiaankuuluvien säädösten toimintaa ja mahdollisten muutosten tarvetta;

Yleisarvio eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanosta

| 1. | huomauttaa, että eurooppalainen pidätysmääräys on merkittävä saavutus sekä tehokas, hyödyllinen ja välttämätön väline, jolla voidaan torjua vakavaa rajat ylittävää rikollisuutta ja saattaa vakavien rikosten tekijät oikeuteen siinä jäsenvaltiossa, jossa rikosoikeudellinen menettely on toteutettu tai sitä toteutetaan parhaillaan, ja katsoo, että kyseisellä välineellä on myönteinen vaikutus vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ylläpitämiseen; toteaa, että eurooppalainen pidätysmääräys on merkittävästi helpottanut ja parantanut yhteistyötä luovuttamismenettelyissä; toteaa kuitenkin, että viimeisten 20 vuoden aikana maailmassa on ollut käynnissä digitaalinen siirtymä, joka on muuttanut rikosekosysteemiä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanossa on eräitä ongelmia; katsoo, että ne eivät aseta järjestelmää kyseenalaiseksi tai vaaranna sitä mutta osoittavat, että sitä on parannettava ja ajantasaistettava, ja katsoo, että mainitut ongelmat on korjattava, jotta voidaan poistaa katvealueet, lujittaa järjestelmää kokonaisuutena ja turvata oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien täysimääräinen noudattaminen kaikissa jäsenvaltioissa; toteaa, että Schengen-alue ja digitalisaatio ovat luoneet monia mahdollisuuksia EU:n kansalaisille; katsoo kuitenkin, että avoimet rajat ja uudet teknologiat edellyttävät myös, että lainvalvontaviranomaisilla ja oikeuslaitoksilla on käytössään tehokkaita välineitä, joiden avulla ne voivat nostaa syytteitä vakavien valtioiden rajat ylittävien rikosten johdosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että mainitut ongelmat liittyvät pääasiassa vankeus- ja vankilaoloihin, oikeasuhteisuuteen, EU:n oikeudessa vahvistettujen menettelytakeiden täytäntöönpanoon eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä, erityisesti oikeudelliseen edustukseen sekä täytäntöönpanovaltiossa että pidätysmääräyksen antaneessa valtiossa, ja koulutukseen, tiettyihin oikeusvaltiokysymyksiin, vankeusrangaistusten täytäntöönpanoon (32), määräaikoihin (33) ja poissaolevana tuomitsemiseen; toteaa, että tietyissä tapauksissa on jouduttu arvioimaan kaksoisrangaistavuutta (34); toteaa myös, että eräissä toisissa tapauksissa eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanosta kieltäytymisen perusteita on sovellettu epäjohdonmukaisesti; korostaa lisäksi, ettei ole olemassa kattavaa tietojärjestelmää, jonka perusteella voitaisiin laatia luotettavia laadullisia ja määrällisiä tilastoja eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamisesta, täytäntöönpanosta tai täytäntöönpanosta kieltäytymisestä; huomauttaa, että tällaiset ongelmat vaarantavat jäsenvaltioiden välisen keskinäisen luottamuksen ja tulevat lisäksi sosiaalisesti ja taloudellisesti kalliiksi asianosaisille, näiden perheille ja yleensä yhteiskunnalle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että jotkut ongelmista on osittain ratkaistu ja että niitä on yritetty ratkaista yhdistelemällä ”pehmeitä” oikeuslähteitä (eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva käsikirja), keskinäisiä arviointeja, Eurojustin antamaa apua, EU:n oikeusalan ohjelman rahoitusta alan ammattilaisten koulutusohjelmille ja työkaluille, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja täydentävää lainsäädäntöä (puitepäätös 2009/299/YOS sekä epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden prosessuaalisia oikeuksia koskevien direktiivien, erityisesti direktiivin 2013/48/EU, hyväksyminen vuoden 2009 etenemissuunnitelman mukaisesti) mutta että ratkaisemattomia ongelmia on vielä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä olisi vahvistettava ja parannettava, jotta se olisi tehokas, välitön ja kansallisten tuomioistuinten päätöksiä kunnioittava sekä oikeasuhteisuuden mukainen, koska yksi tavoitellun vahvemman unionin edellytyksistä on, että jäsenvaltiot luottavat toistensa oikeus- ja vankilajärjestelmään, missä tällä välineellä on keskeinen sija; palauttaa mieliin, että vastavuoroisen tunnustamisen heikentäminen rikosasioissa voi johtaa vain sen heikentymiseen muilla aloilla, mikä haittaisi yhteisten politiikanalojen, kuten sisämarkkinoiden, tehokasta toteuttamista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että SEU-sopimukseen liitetyissä pöytäkirjoissa N:o 21 ja 22 määrätään kahden jäsenvaltion erityisasemasta – Irlannilla on mahdollisuus osallistua ja Tanska ei osallistu EU:n rikosoikeudelliseen yhteistyöhön – mikä tarkoittaa, että ne ovat mukana eurooppalaisten pidätysmääräysten järjestelmässä mutta eivät välttämättä muissa välineissä, kuten menettelytakeita koskevissa direktiiveissä; korostaa, että on tärkeää varmistaa johdonmukaisuus vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä ei pitäisi antaa sen tarkoituksen vastaisesti vähäisistä rikoksista, kun tutkintavankeudelle ei ole perusteita; muistuttaa, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen käyttö olisi rajattava vakaviin rikoksiin, joissa se on ehdottoman välttämätön ja oikeasuhteinen; kehottaa, mikäli mahdollista, käyttämään ennen eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamista sitä lievempiä oikeudellisia välineitä, kuten eurooppalaista tutkintamääräystä; huomauttaa, että pidätysmääräyksen antavien viranomaisten olisi tehtävä oikeasuhteisuustarkastuksia, joissa otetaan huomioon i) rikoksen vakavuus, ii) todennäköinen rangaistus, jos henkilö todetaan syylliseksi väitettyyn rikokseen, iii) henkilön vangitsemisen todennäköisyys pidätysmääräyksen antaneessa jäsenvaltiossa luovuttamisen jälkeen, iv) etsityn henkilön ja hänen perheensä oikeuksiin kohdistuva vaikutus ja v) rikoksen uhrien edut; kehottaa jäsenvaltioita ja niiden oikeusviranomaisia käsittelemään eurooppalaista pidätysmääräystä koskevat tapaukset ilman aiheetonta viivytystä heti, kun pidätysmääräys on annettu, jotta tutkintavankeusaika pysyisi mahdollisimman lyhyenä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että unionin tuomioistuimen mukaan eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanosta kieltäytyminen on vastavuoroisesta tunnustamisesta tehtävä poikkeus, jota on tulkittava suppeasti (35) ja sovellettava vain, kun pätee jokin säädetyistä perusteista kieltäytyä tunnustamisesta (eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehdyn puitepäätöksen 3 ja 4 artikla) tai kun annetaan asianmukainen takuu (puitepäätöksen 5 artikla) taikka unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa sallimaan täytäntöönpanosta kieltäytymisen, kun on painavia perusteita uskoa, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpano olisi ristiriidassa täytäntöönpanojäsenvaltion SEU-sopimuksen 6 artiklaan ja perusoikeuskirjaan perustuvien velvoitteiden kanssa; huomauttaa, että kun täytäntöönpanosta kieltäytyminen on perusteltua perusoikeuksien loukkaamisen vuoksi, täytäntöönpanojäsenvaltion on otettava huomioon perusoikeuksien loukkaamisen vakava riski ja vahvistettava täytäntöönpanosta kieltäytymisen perusteet tosiseikkojen ja objektiivisten seikkojen perusteella, jotta voidaan välttää oikeudellinen epävarmuus ja mahdollinen rankaisemattomuus; muistuttaa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan perusoikeuskirja muodostaa perusoikeuksien suojan yhtenäisen tason EU:ssa (36); |
| --- | --- |

9.

Suositukset eurooppalaisen pidätysmääräyksen toiminnan parantamiseksi

| 10. | kehottaa komissiota tarjoamaan selkeitä, ymmärrettäviä, kattavia ja vertailukelpoisia tietoja, koska olemassa olevat tiedot aiheuttavat sekaannusta ja voivat antaa väärän kuvan eurooppalaisten pidätysmääräysten tehokkuudesta (tai tehottomuudesta); kehottaa komissiota määrittelemään menetelmän, jolla jäsenvaltioiden olisi täytettävä velvollisuutensa järjestelmällisesti kerätä ja toimittaa komissiolle luotettavia ja ajantasaisia tietoja; pyytää komissiota arvioimaan mahdollisuutta luoda eurooppalaisia pidätysmääräyksiä koskevat oikeuden päätökset sisältävä yhteinen tietokanta käyttäen yksinomaan anonymisoituja tietoja ja tehdä siitä älykäs ja tehokas väline, jonka avulla voidaan arvioida oikeudellista yhteistyötä, havaita heikkouksia ja valmistautua paremmin mahdollisiin mukautuksiin; muistuttaa, että oikeudellinen yhteistyö on avainasemassa pyrittäessä takaamaan sosiaalinen, taloudellinen, ympäristön ja digitaaliteknologian vakaus; toistaa kehotuksensa, että komissio pyytäisi jäsenvaltioilta kattavia tietoja eurooppalaisten pidätysmääräysten järjestelmän toiminnasta ja sisällyttäisi kyseiset tiedot seuraavaan täytäntöönpanokertomukseensa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun vilpittömän yhteistyön periaatteen lujittamiseksi tarvitaan lisää monialaisia toimenpiteitä, jotta voidaan lisätä keskinäistä luottamusta kansallisiin rikosoikeusjärjestelmiin ja siten tehostaa oikeudellista yhteistyötä; huomauttaa, että kaksoisrangaistavuuden tutkiminen rajoittaa vastavuoroista tunnustamista ja että sitä on unionin tuomioistuimen mukaan tulkittava suppeasti; korostaa kuitenkin, että jatkuvia huolia aiheuttaa asianmukaisen määritelmän puuttuminen sellaisilta rikoksilta, joihin ei enää sovelleta kaksoisrangaistavuussääntöä; toteaa, että ihannetapauksessa vastavuoroisen tunnustamisen olisi tapahduttava automaattisesti (37) ja arvioimatta uudelleen syytteen aineellisia perusteita, ja huomauttaa, että päätöksiä ei pitäisi jättää panematta täytäntöön, ellei ole perusteita vedota johonkin eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehdyssä puitepäätöksessä tyhjentävästi luetelluista kieltäytymisperusteista tai ellei ole – kuten unionin tuomioistuin on lausunut – muita olosuhteita, jotka oikeuttavat vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen ja jäsenvaltioiden keskinäisen luottamuksen periaatteen rajoittamisen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen on perustuttava keskinäiseen luottamukseen, mihin voidaan päästä vain, jos epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden perusoikeuksien ja prosessuaalisten oikeuksien kunnioittaminen rikosoikeudellisissa menettelyissä taataan kaikkialla EU:ssa; muistuttaa, että on tärkeää panna täytäntöön prosessuaalisia oikeuksia käsittelevät direktiivit, jolloin voidaan taata oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; kehottaa komissiota varmistamaan näiden direktiivien täysimääräisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon ja harkitsemaan tarvittaessa rikkomusmenettelyn käynnistämistä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota analysoimaan jäsenvaltioissa yleisiä rikoksia, jotta voidaan määritellä paremmin, milloin eurooppalaista pidätysmääräystä olisi käytettävä, ja helpottaa oikeasuhteisuusarviointeja; kehottaa komissiota arvioimaan muodollista ja aineellista johdonmukaisuutta niiden 32 rikosten tapauksessa, jotka on sisällytetty luetteloon rikoslajeista, jotka eivät edellytä teon kaksoisrangaistavuuden tutkimista, käyttäen perusteina muun muassa rikoksen vakavuutta, sen rajatylittävää ulottuvuutta tai sen haitallista vaikutusta EU:n perusarvoihin; pitää tarpeellisena parantaa oikeusvarmuutta kaikkien kyseisen luettelon soveltamiseen osallistuvien toimijoiden kannalta, jotta vältetään tarpeettomat kiistat; kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti kysymyksiä, joita voisi liittyä rikoslajien yhtenäisen luettelon mahdolliseen laatimiseen tiettyjen rikosten ja lain suojaamien etujen pohjalta; kehottaa myös arvioimaan mahdollisuutta lisätä luetteloon liite, jossa kukin listattu rikos määritellään, jotta luetteloa olisi helpompi tulkita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että on tärkeää arvioida myös muiden rikosten tai rikoslajien sisällyttämistä luetteloon ja että tällaisia voisivat olla ympäristörikokset (esimerkiksi alusten aiheuttamaa ympäristön pilaantumista koskevat rikokset), tietyt veronvilpin muodot, viharikokset, seksuaalinen hyväksikäyttö, sukupuoleen perustuva väkivalta, digitaalisin keinoin tehdyt rikokset, kuten identiteettivarkaus, väkivaltaiset tai jäsenvaltioiden yleistä järjestystä vakavasti uhkaavat rikokset ja väkivaltaa hyödyntävät rikokset jäsenvaltioiden perustuslaillista koskemattomuutta vastaan, joukkotuhontarikokset, rikokset ihmisyyttä vastaan ja sotarikokset; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi myös entistä tiukemmin sitouduttava oikeudelliseen yhteistyöhön ja oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen; korostaa, että oikeudellisen yhteistyön tehostaminen tämän tyyppisissä rikoksissa auttaisi EU:ta saavuttamaan omat ensisijaiset tavoitteensa ja vahvistaisi samalla demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista EU:ssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti komission hiljattain perustamaan eurooppalaista pidätysmääräystä käsittelevään koordinointiryhmään; uskoo, että koordinointiryhmä edistää osaltaan ajantasaisten ja luotettavien tietojen ja hyvien käytäntöjen nopeaa vaihtoa ja lujittaa yhteistyötä, jonka olisi johdettava eurooppalaisen pidätysmääräyksen yhtenäisempään soveltamiseen oikeusviranomaisten välillä ja parannettava tiedonvaihtoa niiden asianajajien kesken, jotka edustavat eurooppalaisen pidätysmääräyksen kohteena olevaa henkilöä pidätysmääräyksen täytäntöönpanojäsenvaltiossa ja sen antaneessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että lähtökohtaisesti rangaistuksen enimmäispituudella, josta säädetään eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehdyn puitepäätöksen 2 artiklan 2 kohdassa, pyritään varmistamaan eurooppalaisen pidätysmääräyksen oikeasuhteisuus; kehottaa kuitenkin komissiota analysoimaan mahdollisuutta lyhentää säädettyä kolmen vuoden enimmäisaikaa tiettyjen rikosten tapauksessa, kuten ihmiskauppa, lasten seksuaalinen riisto ja lapsipornografia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota selventämään, mitä pidetään sellaisina pääasiallisen rikoksen liitännäisrikoksina, jotka täyttävät eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamiskynnyksen, esimerkiksi harkitsemalla eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan käsikirjan päivittämistä tai mahdollisesti antamalla EU:n sääntelyä rikosoikeuden yhdenmukaistamisesta, myös eurooppalaisten pidätysmääräysten soveltamisesta jäsenvaltioissa tältä osin; muistuttaa tässä yhteydessä, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskevassa puitepäätöksessä ei säännellä luovuttamista liitännäisrikosten johdosta ja että joissain tapauksissa erityissääntöön vetoaminen voi estää pidätysmääräyksen antanutta jäsenvaltiota nostamasta syytettä kyseisistä rikoksista; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että on tärkeää määritellä tarkemmin eurooppalaista pidätysmääräystä koskeviin menettelyihin osallistuvien kansallisten viranomaisten ja EU:n elinten tehtävät ja valtuudet ja varmistaa, että niillä on erikoisasiantuntemusta ja käytännön kokemusta; toteaa, että täytäntöönpanoviranomaisen laajan harkintavallan ei katsota sopivan yhteen tai sen katsotaan olevan jopa ristiriidassa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen kanssa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa pätee jokin eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen 3 ja 4 artiklassa säädetty kieltäytymisperuste, kuten unionin tuomioistuin on lausunut; toteaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen uudelleentarkastelun yhteydessä on joka tapauksessa otettava käyttöön menettely, jolla pidätysmääräyksen antaneen jäsenvaltion tuomari, tuomioistuin, tutkintatuomari tai yleinen syyttäjä voi tarvittaessa vahvistaa eurooppalaisen pidätysmääräyksen unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, jotta päästään eroon termin ”oikeusviranomainen” erilaisista tulkinnoista; katsoo, että jos oikeusvarmuus voidaan taata sekä kaksoisrangaistavuuden määritelmän piiriin selkeästi kuuluvien että sen piiriin kuulumattomien rikosten osalta, harkintavalta olisi sallittava vain tapauksissa, joissa teon kaksoisrangaistavuus on tutkittava; toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen, perusoikeuksien, vankilaolojen ja oikeusalan ammattilaisten muiden oikeusjärjestelmien tuntemuksen parantaminen auttaa lujittamaan keskinäistä luottamusta ja vastavuoroista tunnustamista; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota jatkamaan eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja muiden oikeudellisen yhteistyön välineiden täytäntöönpanon arviointia ja käynnistämään tarvittaessa rikkomusmenettelyjä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen, asiaankuuluvat eurooppalaista pidätysmääräystä koskevat unionin tuomioistuimen tuomiot sekä muut rikosasioita koskevat oikeudelliset välineet täytäntöön oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti; korostaa, että välineet, kuten tuomittujen siirtämistä koskeva puitepäätös 2008/909/YOS, valvontatoimenpiteitä ja vaihtoehtoisia seuraamuksia koskeva puitepäätös 2008/947/YOS, eurooppalainen tutkintamääräys, eurooppalainen valvontamääräys ja eurooppalainen yleissopimus rikosoikeudenkäynnin siirtämisestä (38), täydentävät eurooppalaista pidätysmääräystä ja tarjoavat sille vaihtoehtoisia hyödyllisiä ja vähemmän rajoittavia välineitä; korostaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä olisi käytettävä vain, jos kaikki muut vaihtoehdot on käytetty, ja että valtioiden ei pitäisi turvautua eurooppalaiseen pidätysmääräykseen tilanteissa, joissa samoihin tuloksiin päästään lievemmillä toimenpiteillä, kuten kuulemiset videoneuvotteluna tai vastaavien välineiden avulla; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia käyttämään mahdollisuuksien mukaan kyseisiä vaihtoehtoisia välineitä eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamisen sijaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että oikeusviranomaiset voivat määrätä vankeudelle ja pakkokeinoille vaihtoehtoisia toimenpiteitä eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä, etenkin jos henkilö suostuu luovuttamiseen, ellei täytäntöönpanosta kieltäytyminen ole välttämätöntä ja perusteltua; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille komission huolestuttavan kertomuksen, joka koskee direktiivin 2013/48/EU täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota arvioimaan jatkossakin sitä, miten jäsenvaltiot noudattavat direktiiviä, ja ryhtymään asianmukaisiin toimiin, myös rikkomusmenettelyihin, direktiivin säännösten noudattamisen varmistamiseksi; kehottaa komissiota tehostamaan toimia, joilla varmistetaan kaikkien menettelytakeita koskevien direktiivien täysimääräinen täytäntöönpano, jotta voidaan varmistaa, että etsityillä henkilöillä on mahdollisuus tehokkaaseen puolustukseen valtioiden rajat ylittävissä menettelyissä; kehottaa komissiota harkitsemaan toimiin ryhtymistä sen johdosta, että 27. marraskuuta 2013 annettu komission suositus haavoittuvassa asemassa olevia rikoksesta epäiltyjä ja syytettyjä koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä (39) on pantu riittämättömästi täytäntöön, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten osalta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita joustavoittamaan eurooppalaista pidätysmääräystä koskevia kielijärjestelyjä ja kehittämään ja soveltamaan tältä osin yhteisiä käytäntöjä mutta turvaamaan edelleen rikosoikeudellisissa menettelyissä osallisina olevien henkilöiden oikeuden tulkkaukseen ja käännöksiin noudattaen direktiiviä 2010/64/EU; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tarvittavat mekanismit viivästysten tai esteiden välttämiseksi; pitää valitettavana, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskevassa puitepäätöksessä ei ole määräaikoja eurooppalaisten pidätysmääräysten käännösten toimittamiselle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota huolehtimaan määräaikojen yhdenmukaisesta soveltamisesta ja tehokkaasta valvonnasta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota varmistamaan riittävän rahoituksen Eurojustille ja Euroopan oikeudelliselle verkostolle, jotta ne voivat helpottaa ja koordinoida eurooppalaisten pidätysmääräysten täytäntöönpanoa; pitää valitettavana, että komission Eurojustille myöntämät nykyiset määrärahat ovat riittämättömät suhteessa viraston jatkuvasti kasvavasta työmäärästä johtuviin haasteisiin, ja toteaa, että seurauksena on tilanne, jossa rahoitus polkee paikallaan vaikka työmäärä kasvaa; huomauttaa, että Eurojustin talousarvion on olennaisen tärkeää vastata sen tehtäviä ja painopisteitä, jotta se voi täyttää tehtävänsä; toistaa kehotuksensa perustaa erityinen eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva oikeudellinen verkosto; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan riittävästi rahoitusta eurooppalaisen pidätysmääräyksen kohteena oleville henkilöille annettavan oikeusavun järjestämiseen sekä pidätysmääräyksen antaneessa että sen täytäntöönpanojäsenvaltiossa ennen luovutuksen määräämistä, rahoitusta pätevien tulkkien ja kääntäjien käyttämiseen ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan erityiskoulutuksen järjestämiseen oikeusalan ammattilaisille, muun muassa poliisille, syyttäjille, tuomareille ja puolustusasianajajille, erityisesti eurooppalaisen pidätysmääräyksen perusoikeusnäkökohdista, oikeasuhteisuuden arvioinnista ja vankeudelle vaihtoehtoisista toimenpiteistä, edustuksesta eurooppalaisen pidätysmääräyksen alaisissa tapauksissa, menettelystä ennakkoratkaisun pyytämiseksi unionin tuomioistuimelta ja menettelystä takuiden pyytämiseksi muiden jäsenvaltioiden viranomaisilta; pitää arvossa Euroopan juridisen koulutusverkoston (EJTN) ohjelmia, kuten eurooppalaista pidätysmääräystä koskevia simulaatioita ja kielikoulutusta; korostaa, että tasaveroisen lähtöaseman varmistamiseksi asianajajilla olisi oltava mahdollisuus saada kohdennettua, kaikkien saatavilla olevaa ja kohtuuhintaista koulutusta; kehottaa komissiota edistämään ja helpottamaan tällaisen koulutuksen tarjoamista; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tukemaan ja mahdollisesti kehittämään edelleen Euroopan juridista koulutusverkostoa ja olemassa olevia tuomareiden ja syyttäjien kansallisia koulutusfoorumeita sekä tarvittaessa perustamaan täydentävän foorumin koulutuksen tarjoamiseksi asiantuntijoille ja oikeusalan ammattilaisille vastavuoroisen tunnustamisen välineistä, eurooppalainen pidätysmääräys mukaan lukien; painottaa, että foorumin olisi annettava heille tietoa välineiden läheisistä yhteyksistä ja myös yhteinen keskustelukanava kokemusten vaihtoa varten; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille, että viranomaisten välistä yhteistyötä, myös perusoikeuksien noudattamista, voidaan parantaa turvallisen tekniikan ja digitalisaation avulla; pitää myönteisenä Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vankeustietokannan perustamista; pyytää kehittämään keskitetyn tietokannan, joka sisältää eurooppalaisia pidätysmääräyksiä koskevan eri maiden kansallisen oikeuskäytännön (vastaavia on muillakin EU:n oikeuden aloilla) (40); katsoo, että erityinen julkinen tietokanta eurooppalaisten pidätysmääräysten alalla toimivista asianajajista voisi auttaa takaamaan oikeuden käyttää avustajaa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vaatii tarkistamaan säännöllisesti täytäntöön panemattomat eurooppalaiset pidätysmääräykset ja harkitsemaan, pitäisikö ne ja niihin liittyvät SIS II -kuulutukset ja Interpol-kuulutukset peruuttaa; kehottaa myös peruuttamaan eurooppalaiset pidätysmääräykset ja vastaavat SIS II -kuulutukset ja Interpol-kuulutukset, jos pidätysmääräyksen täytäntöönpanosta on kieltäydytty ehdottoman perusteen, kuten ne bis in idem -periaatteen, nojalla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota ottamaan SEU-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti huomioon kansallisten parlamenttien lausunnot, jos se päättää ehdottaa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä EU:n rikosoikeuden alalla, koska kansallisten parlamenttien osallistuminen antaa mahdollisuuden valvoa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista EU:n rikosoikeudessa; |
| --- | --- |

30.

Perusoikeuksia koskevat suositukset

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan SEU-sopimuksen 2 artiklassa asetettuja velvoitteita, jotka koskevat ihmisarvon kunnioittamista, vapautta, kansanvaltaa, tasa-arvoa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet mukaan luettuina; korostaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla sellaisilla henkilöillä, myös rikoksen uhreilla ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen kohteena olevilla etsityillä henkilöillä, joiden EU:n oikeuteen perustuvia oikeuksia ja vapauksia loukataan, on oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa perusoikeuskirjan 47 artiklan ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti; korostaa, että jokaisella on yhtä lailla oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin täytäntöönpanovaltiossa mutta kun niihin turvaudutaan, on varmistettava sovellettavassa vastavuoroisen tunnustamisen välineessä asetettujen määräaikojen noudattaminen tai täsmällisen määräajan puuttuessa riittävän nopea käsittely, jotta voidaan varmistaa, ettei vaaranneta vastavuoroisen tunnustamisen prosessin tarkoitusta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille, että vaikka SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltaminen vaikuttaa vastavuoroiseen tunnustamiseen, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan täytäntöönpanoviranomaisen on arvioitava kussakin yksittäistapauksessa, onko olemassa painavia perusteita olettaa, että luovutetun henkilön perusoikeuksia loukataan; korostaa, että SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltaminen ei merkitse automaattista kieltäytymistä vastavuoroisesta tunnustamisesta rikosasioissa tehtävän yhteistyön ja koko EU:n oikeudellisen yhteistyöjärjestelmän toiminnan suuren merkityksen vuoksi; korostaa, että Eurojustin tärkeänä tehtävänä on avustaa jäsenvaltioita niiden antaessa tai pannessa täytäntöön asiaan liittyviä määräyksiä, jotta voidaan lisätä varmuutta ja keskinäistä luottamusta; suosittaa siksi, että otetaan käyttöön turvaamistoimijärjestelmä, johon sisältyy myös välineen käytön keskeyttäminen, jotta voidaan vahvistaa jäsenvaltioiden antamia takuita ja lisätä luottamusta ja vastavuoroista tunnustamista; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa yhteyttä vankeusolojen ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevien toimenpiteiden välillä ja muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklalla ja asiaa koskevalla oikeuskäytännöllä asetetaan jäsenvaltioille paitsi negatiivisia velvoitteita myös positiivisia velvoitteita vaatimalla niitä varmistamaan, että vankilaolot ovat ihmisarvon mukaisia ja että oikeudenloukkaukset tutkitaan perusteellisesti ja tehokkaasti; kehottaa komissiota tutkimaan EU:n tasolla käytettävissä olevia oikeudellisia ja taloudellisia keinoja vankeusoloja koskevien normien parantamiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on huolissaan joidenkin jäsenvaltioiden vankilaoloista; pitää tähän liittyen myönteisenä uutta perusoikeusviraston vankeustietokantaa (41) ja katsoo sen olevan ensimmäinen edistysaskel kohti vankilaolojen parempaa yhteistä arviointia EU:ssa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jälleen (42) jäsenvaltioita parantamaan puutteellisia vankilaoloja; kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti mahdollisuuden rahoittaa pidätyskeskusten ja vankiloiden nykyaikaistamista EU:n rakennerahastoista; muistuttaa tässä yhteydessä, että neuvosto kehotti vuonna 2018 antamissaan päätelmissä ”Edistetään vastavuoroista tunnustamista lisäämällä keskinäistä luottamusta” (43) komissiota edistämään EU:n varojen käyttöä jäsenvaltioiden tukemiseksi puutteellisia vankeusoloja koskevan ongelman ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toistaa pitävänsä tärkeänä perustaa – mahdollisesti antamalla lainsäädäntöehdotus ja tekemällä lisäksi toimielinten välinen sopimus – demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n mekanismi, joka koostuu vuosittaisesta riippumattomasta ja näyttöön perustuvasta tarkastelusta, jossa arvioidaan, noudattavatko kaikki EU:n jäsenvaltiot SEU-sopimuksen 2 artiklaa, sekä maakohtaisista suosituksista, joilla lisätään jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta; toteaa, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n mekanismi voisi olennaisesti lujittaa jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehtyä puitepäätöstä sovellettaessa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota tutkimaan, onko mahdollista antaa täydentäviä välineitä prosessuaalisista oikeuksista, kuten todisteiden hyväksyttävyydestä ja tutkintavankeuden aikaisista vankilaoloista, käyttäen pohjana vähintään Euroopan neuvoston normien tasoisia vaatimuksia, tutkintavankeuden keston rajoittamista koskevat normit mukaan lukien; toteaa, että komission olisi tavoiteltava mahdollisimman tiukkoja normeja mutta varmistettava samalla toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen; katsoo, että koska vankilaoloille ja tutkintavankeudelle ei ole vahvistettu EU:n tason vähimmäisnormeja, koska tutkintavankeuden käyttämistä ei ole rajoitettu vain viimeiseksi keinoksi eikä vaihtoehtoja harkita ja koska tapauksen oikeudenkäyntivalmiutta ei arvioida asianmukaisesti, epäillyt ja syytetyt henkilöt saattavat joutua olemaan tutkintavankeudessa perusteettomasti ja liian pitkään; muistuttaa covid-19-pandemian pahentaneen tilannetta entisestään; kehottaa komissiota huolehtimaan EU:n vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta etenkin rikosoikeudellisille menettelytakeille ja vankila- ja vankeusoloille sekä parantamaan välineitä, joilla kansallisille täytäntöönpanoviranomaisille annetaan tietoa tutkintavankeus- ja vankeusoloista kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että käytössä ei ole mekanismia, jolla varmistettaisiin pidätysmääräyksen antaneiden oikeusviranomaisten antamien takeiden asianmukainen seuranta luovutuksen jälkeen; pyytää komissiota tutkimaan mahdollisia toimenpiteitä asian edistämiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota toteuttamaan muun muassa arvioinnin ne bis in idem -periaatteen noudattamisesta ja oikeasuhteisuustarkastuksen eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamisesta kaikkien asiaankuuluvien tekijöiden ja olosuhteiden perusteella, joita ovat muun muassa rikoksen vakavuus, tapauksen oikeudenkäyntivalmius, vaikutukset etsityn henkilön oikeuksiin, kustannusvaikutukset ja asianmukaisten, lievempien vaihtoehtoisten toimenpiteiden käytettävyys, sekä vakioimaan kuulemismenettelyn, jolla pidätysmääräyksen antaneen jäsenvaltion ja sen täytäntöönpanojäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat vaihtaa tietoja eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanosta ja etenkin oikeasuhteisuudesta, oikeudenkäyntivalmiudesta ja tuomiovaltakiistoista, ja laatimaan yleiskatsauksen mahdollisista SEUT-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan mukaisista lainsäädäntötoimista; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | huomauttaa, että puutteet oikeudellisessa yhteistyössä, myös eurooppalaisten pidätysmääräysten suhteen, voivat olla vastoin rikoksen uhrien etuja ja johtaa oikeussuojan epäämiseen ja rikoksen uhrien puutteelliseen suojeluun; korostaa, että oikeudellisen yhteistyön puutteista seuraava rankaisemattomuus voi vaikuttaa haitallisesti ja kielteisesti oikeusvaltioon, oikeusjärjestelmiin, kansalaisten luottamukseen toimielimiä kohtaan sekä rikoksen uhreihin ja yhteiskuntaan yleensä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että perusoikeusviraston mukaan syytettyjen prosessuaalisista oikeuksista rikosoikeudellisissa menettelyissä tiedotetaan eri laajuudessa ja eri tavoin; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön suojatoimia sen varmistamiseksi, että yksittäiset henkilöt saavat varmasti tiedon prosessuaalisista oikeuksistaan heti jouduttuaan rikosepäilyn alaiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee merkille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen normit sekä vaatimukset, jotka asetetaan direktiivissä 2013/48/EU oikeudesta käyttää avustajaa ja direktiivissä 2010/64/EU oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä; muistuttaa, että oikeudellisen edustuksen laatua parantaisi, jos tapauksen valmisteluun annettaisiin riittävästi aikaa ja jos kaikki asiaa koskeva aineisto asetettaisiin nopeasti saataville; korostaa, että koska eurooppalaista pidätysmääräystä koskevat menettelyt ovat valtioiden rajat ylittäviä ja niihin osallistuu usein vastaajia, jotka eivät puhu täytäntöönpanojäsenvaltion kieltä, tulkkauspalvelujen saatavuuden varmistaminen menettelyn alkuvaiheessa ja erityisesti asianajajien kanssa kommunikoinnin helpottaminen on oikeudenkäynnin oikeudenmukaisuuden olennainen tae ja direktiivin 2010/64/EU mukainen vaatimus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että oikeus asianajajaan ja oikeusapuun sekä pidätysmääräyksen antaneessa että sen täytäntöönpanojäsenvaltiossa taataan paitsi lainsäädännössä myös käytännössä; |
| --- | --- |

43.

Eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva yhtenäinen oikeudellinen kehys

| 44. | toteaa, että eurooppalainen pidätysmääräys on toimiva väline; katsoo kuitenkin, että suurimmat eurooppalaiseen pidätysmääräykseen liittyvät ongelmat koskevat sen johdonmukaisuutta ja tehokkuutta, joissa on parantamisen varaa, joskin on myös tuotu julki eräitä ongelmia EU:n arvojen ja perusoikeuksien noudattamisessa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota laatimaan vastavuoroista tunnustamista varten johdonmukaiset toimintalinjat, joissa otetaan huomioon unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö, jäsenvaltioiden rikosoikeuden ja rikosoikeudellisten menettelyjen yhdenmukaistamisen nykyinen taso ja perusoikeuskirjassa tunnustetut perusoikeudet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota toteuttamaan vastavuoroisen tunnustamisen välineistä vertailevan tapaustutkimuksen, jotta voidaan ehkäistä eroavuuksia ja varmistaa välineiden koordinointi ja asianmukainen vuorovaikutus; kehottaa havainnoimaan erityisesti, miten käsillä olevaa välinettä sovelletaan eri maissa käytännössä, jotta voidaan määrittää hyviä käytäntöjä, joiden tuloksena tiettyjen jäsenvaltioiden antamat pidätysmääräykset pannaan tehokkaasti täytäntöön, sekä kehottaa tarkastelemaan erityisongelmia maissa, joissa eurooppalaisten pidätysmääräysten täytäntöönpanosta kieltäydytään usein; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen täytäntöönpanossa havaittuihin ongelmiin on etsittävä ratkaisuja yhdistelemällä käytännön toimenpiteitä (oikeusalan ammattilaisten kouluttaminen), ”pehmeitä” oikeuslähteitä (käsikirjat ja suositukset) ja tarkkaan kohdennettua lainsäädäntöä (oikeusviranomaisen, ne bis in idem -periaatteen, perusoikeuksien ym. määrittely) sekä toisessa vaiheessa tarpeellisina pidetyin toimenpitein lainsäädännön täydentämiseksi kohdennetusti (tutkintavankeus) ottaen huomioon yhdeksännen keskinäisen arviointikierroksen tulokset; katsoo, että komission olisi pyrittävä eurooppalaisen pidätysmääräyksen täysimääräiseen ja asianmukaiseen täytäntöönpanoon kaikissa jäsenvaltioissa ottaen huomioon unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön; |
| --- | --- |

47.

| 48. | suosittaa edistämään keskipitkällä aikavälillä oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevaa EU:n säännöstöä, johon järjestelmällisesti kootaan olemassa oleva lainsäädäntö, jotta voidaan varmistaa oikeusvarmuus ja EU:n eri välineiden johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

48.

Brexit

| 49. | kehottaa komissiota jatkamaan neuvotteluja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, jotta voidaan turvata epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden prosessuaalisia oikeuksia ja perusoikeuksia koskevien EU:n normien säilyminen; ilmaisee huolensa siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa eurooppalaisen pidätysmääräyksen käyttöönoton jälkeen saavutetut tulokset saattavat kääntyä dramaattisesti päinvastaisiksi; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Katso Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 9. heinäkuuta 2019 antama tuomio asiassa Romeo Castaño v. Belgia Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2 artiklan menettelyllisen näkökohdan rikkomisesta (tehokas tutkinta).

(2)  EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1.

(3)  EUVL L 337, 16.12.2008, s. 102.

(4)  EUVL L 81, 27.3.2009, s. 24.

(5)  EUVL L 294, 11.11.2009, s. 20.

(6)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 82.

(7)  EUVL C 285, 29.8.2017, s. 135.

(8)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 94.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0406.

(10)  EUVL C 295, 4.12.2009, s. 3.

(11)  EUVL L 280, 26.10.2010, s. 1.

(12)  EUVL L 142, 1.6.2012, s. 1.

(13)  EUVL L 294, 6.11.2013, s. 1.

(14)  EUVL L 65, 11.3.2016, s. 1.

(15)  EUVL L 132, 21.5.2016, s. 1.

(16)  EUVL L 297, 4.11.2016, s. 1.

(17)  EUVL L 130, 1.5.2014, s. 1.

(18)  EUVL C 449, 13.12.2018, s. 6.

(19)  EUVL C 422, 16.12.2019, s. 9.

(20)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 138.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0251.

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57).

(23)  Uhrien oikeuksia koskeva EU:n strategia (2020–2025).

(24)  Unionin tuomioistuin, asia C-261/09, Mantello.

(25)  Unionin tuomioistuin, asia C-453/16 PPU, Özcelik; asia C-452/16 PPU, Poltorak; asia C-477/16 PPU, Kovalkovas; yhdistetyt asiat C-508/18 ja C-82/19 PPU, OG ja PI.

(26)  Unionin tuomioistuin, asia C-399/11, Melloni, tai asia C-42/17, M.A.S. ja M.B.

(27)  Unionin tuomioistuin, asia C-216/18 PPU, Minister for Justice and Equality.

(28)  Unionin tuomioistuin, yhdistetyt asiat C-404/15 ja C-659/15 PPU, Aranyosi ja Căldăraru; asia C-128/18, Dorobantu.

(29)  Unionin tuomioistuin, asia C-289/15, Grundza.

(30)  Unionin tuomioistuin, asia C-182/15, Petruhhin; asia C-191/16, Pisciotti; asia C-247/17, Raugevicius; asia C-897/19 PPU, I.N. v. Ruska Federacija; jne.

(31)  EUVL L 303, 28.11.2018, s. 1.

(32)  Unionin tuomioistuin, asia C-579/15, Popławski.

(33)  Unionin tuomioistuin, asia C-168/13 PPU, Jeremy F.

(34)  Lähteenä unionin tuomioistuin, asia C-289/15, Grundza, jossa viitataan neuvoston puitepäätökseen 2008/909/YOS.

(35)  Katso esimerkiksi unionin tuomioistuin, asia C-216/18 PPU, Minister for Justice and Equality.

(36)  Katso unionin tuomioistuin, asia C-399/11, Melloni, 63 kohta ja asia C-128/18, Dorobantu, 79 kohta.

(37)  Katso esimerkiksi 26. heinäkuuta 2000 annettu komission tiedonanto rikosasioita koskevien lopullisten päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta (COM(2000)0495).

(38)  Euroopan neuvoston yleissopimus nro 73, 15. toukokuuta 1972.

(39)  EUVL C 378, 24.12.2013, s. 8.

(40)  Katso Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) teettämä, kesäkuussa 2020 julkaistu Euroopan tason täytäntöönpanon arviointi eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä.

(41)  FRA:n vankeustietokanta 2015–2019, https://fra.europa.eu/en/databases/criminal-detention/criminal-detention/home

(42)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2017 vankilajärjestelmistä ja -oloista (EUVL C 346, 27.9.2018, s. 94).

(43)  EUVL C 449, 13.12.2018, s. 6.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/14

---

P9_TA(2021)0007

Sisämarkkinoiden vahvistaminen: palvelujen vapaan liikkuvuuden tulevaisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 sisämarkkinoiden vahvistamisesta: palvelujen vapaan liikkuvuuden tulevaisuus (2020/2020(INI))

(2021/C 456/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (1) (palveludirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (1) (palveludirektiivi),

| — | ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (2) (ammattipätevyysdirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (2) (ammattipätevyysdirektiivi),

| — | ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/67/EU (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/67/EU (3),

| — | ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY muuttamisesta 28. kesäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/957 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY muuttamisesta 28. kesäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/957 (4),

| — | ottaa huomioon uuden ammatteja koskevan sääntelyn hyväksymistä edeltävästä suhteellisuusarvioinnista 28. kesäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/958 (5) (suhteellisuusarviointia koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uuden ammatteja koskevan sääntelyn hyväksymistä edeltävästä suhteellisuusarvioinnista 28. kesäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/958 (5) (suhteellisuusarviointia koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta 2. lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 (yhteistä digitaalista palveluväylää koskeva asetus) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta 2. lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 (yhteistä digitaalista palveluväylää koskeva asetus) (6),

| — | ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (rajatylittävää terveydenhuoltoa koskeva direktiivi) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (rajatylittävää terveydenhuoltoa koskeva direktiivi) (7),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sisämarkkinapaketista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sisämarkkinapaketista (8),

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämän, helmikuussa 2019 julkaistun tutkimuksen ”Contribution to Growth: The Single Market for Services – Delivering Economic benefits for citizens and businesses”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämän, helmikuussa 2019 julkaistun tutkimuksen ”Contribution to Growth: The Single Market for Services – Delivering Economic benefits for citizens and businesses”,

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 annetun komission tiedonannon Euroopan vähittäiskauppa-alan päivittämisestä 2000-luvulle (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 annetun komission tiedonannon Euroopan vähittäiskauppa-alan päivittämisestä 2000-luvulle (COM(2018)0219),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon sisämarkkinoiden esteiden tunnistamisesta ja poistamisesta (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon sisämarkkinoiden esteiden tunnistamisesta ja poistamisesta (COM(2020)0093),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon ja sen valvonnan parantamista koskevasta pitkän aikavälin toimintasuunnitelmasta (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon ja sen valvonnan parantamista koskevasta pitkän aikavälin toimintasuunnitelmasta (COM(2020)0094),

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Covid-19 – Vaiheittaiset ja koordinoidut toimet vapaan liikkuvuuden palauttamiseksi ja sisärajatarkastusten poistamiseksi” (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Covid-19 – Vaiheittaiset ja koordinoidut toimet vapaan liikkuvuuden palauttamiseksi ja sisärajatarkastusten poistamiseksi” (C(2020)3250),

| — | ottaa huomioon korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä 26. marraskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä 26. marraskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (9),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2019 päivätyn jäsenvaltioiden pääministerien Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle lähettämän kirjeen, jossa käsitellään sisämarkkinoiden tulevaa kehitystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2019 päivätyn jäsenvaltioiden pääministerien Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle lähettämän kirjeen, jossa käsitellään sisämarkkinoiden tulevaa kehitystä,

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2016 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Onko komissio varmistanut palveludirektiivin vaikuttavan täytäntöönpanon?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2016 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Onko komissio varmistanut palveludirektiivin vaikuttavan täytäntöönpanon?”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A9-0250/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A9-0250/2020),

| A. | toteaa, että palveludirektiivi ja ammattipätevyysdirektiivi ovat tärkeimpiä välineitä, joilla varmistetaan palvelujen vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa mutta palvelujen sisämarkkinoiden potentiaali on vielä osittain hyödyntämättä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että palveludirektiivi ja ammattipätevyysdirektiivi ovat tärkeimpiä välineitä, joilla varmistetaan palvelujen vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa mutta palvelujen sisämarkkinoiden potentiaali on vielä osittain hyödyntämättä;

| B. | toteaa, että palvelujen osuus EU:n BKT:stä on 73 prosenttia ja työllisyydestä 74 prosenttia (10), mitä korostaa se, että tällä alalla syntyy jopa yhdeksän kymmenestä uudesta työpaikasta Euroopan unionissa, ja palvelujen osuus EU:n sisäisestä kaupasta on vain noin 20 prosenttia, mikä tuottaa vain 6,5 prosenttia EU:n BKT:stä; toteaa, että tutkimusten mukaan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon ja sen paremman yhdenmukaistamisen avulla toteutettavan palvelujen sisämarkkinoiden syventämisen mahdolliset hyödyt olisivat potentiaalisesti vähintään 297 miljardia euroa, mikä vastaa kahta prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta; ottaa huomioon, että 27 prosenttia (11) valmistettujen tavaroiden lisäarvosta EU:ssa syntyy palveluista ja että palvelusektorilla on 14 miljoonaa valmistusta tukevaa työpaikkaa; toteaa, että on olemassa useita palveluja, joilla on monimutkaisia toimitusketjuja ja joilla ei sen vuoksi käydä niin paljon kauppaa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että palvelujen osuus EU:n BKT:stä on 73 prosenttia ja työllisyydestä 74 prosenttia (10), mitä korostaa se, että tällä alalla syntyy jopa yhdeksän kymmenestä uudesta työpaikasta Euroopan unionissa, ja palvelujen osuus EU:n sisäisestä kaupasta on vain noin 20 prosenttia, mikä tuottaa vain 6,5 prosenttia EU:n BKT:stä; toteaa, että tutkimusten mukaan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon ja sen paremman yhdenmukaistamisen avulla toteutettavan palvelujen sisämarkkinoiden syventämisen mahdolliset hyödyt olisivat potentiaalisesti vähintään 297 miljardia euroa, mikä vastaa kahta prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta; ottaa huomioon, että 27 prosenttia (11) valmistettujen tavaroiden lisäarvosta EU:ssa syntyy palveluista ja että palvelusektorilla on 14 miljoonaa valmistusta tukevaa työpaikkaa; toteaa, että on olemassa useita palveluja, joilla on monimutkaisia toimitusketjuja ja joilla ei sen vuoksi käydä niin paljon kauppaa;

| C. | toteaa, että taloudellisten vapauksien, sosiaalisten oikeuksien ja kuluttajien, työntekijöiden ja yritysten etujen sekä yleisen edun tasapainottaminen on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden kannalta; katsoo, että talouskasvun mukauttaminen laadullisiin kehitysnäkökohtiin, kuten elämänlaadun ja -turvallisuuden parantamiseen ja korkealaatuisiin palveluihin, on ratkaisevan tärkeää arvioitaessa sisämarkkinoiden kehitystä ja että sen pitäisi tuoda lisäparannuksia kuluttajien ja työntekijöiden oikeuksiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että taloudellisten vapauksien, sosiaalisten oikeuksien ja kuluttajien, työntekijöiden ja yritysten etujen sekä yleisen edun tasapainottaminen on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden kannalta; katsoo, että talouskasvun mukauttaminen laadullisiin kehitysnäkökohtiin, kuten elämänlaadun ja -turvallisuuden parantamiseen ja korkealaatuisiin palveluihin, on ratkaisevan tärkeää arvioitaessa sisämarkkinoiden kehitystä ja että sen pitäisi tuoda lisäparannuksia kuluttajien ja työntekijöiden oikeuksiin;

| D. | ottaa huomioon, että korkealaatuiset palvelut ovat kuluttajien edun mukaisia ja sisämarkkinoiden hajanaisuus johtuu perusteettomasta kansallisesta sääntelystä ja tietyistä liiketoimintakäytännöistä, jotka muun muassa vähentävät kilpailua ja haittaavat yritysten lisäksi myös kuluttajia, joilla on vähemmän valinnanvaraa ja jotka maksavat korkeampia hintoja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että korkealaatuiset palvelut ovat kuluttajien edun mukaisia ja sisämarkkinoiden hajanaisuus johtuu perusteettomasta kansallisesta sääntelystä ja tietyistä liiketoimintakäytännöistä, jotka muun muassa vähentävät kilpailua ja haittaavat yritysten lisäksi myös kuluttajia, joilla on vähemmän valinnanvaraa ja jotka maksavat korkeampia hintoja;

| E. | ottaa huomioon, että palveludirektiivi, joka kattaa noin kaksi kolmasosaa palvelutoiminnasta, sulkee kokonaan tai osittain soveltamisalansa ulkopuolelle sosiaalipalvelut, terveydenhuoltopalvelut ja muut julkiset palvelut sellaisten erityisten sääntelykehysten mukaisesti, joita tarvitaan näiden palvelujen yleisen edun vuoksi toimimiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) liitteenä olevan pöytäkirjan N:o 26 2 artiklan ja SEUT 14 artiklan mukaisesti; katsoo, että jäsenvaltioiden voi olla tarpeen tarjota, tilata ja järjestää yleistä etua koskevia palveluja paikallisten vaatimusten ja olosuhteiden mukaisesti, jotta voidaan vastata käyttäjien tarpeisiin mahdollisimman paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että palveludirektiivi, joka kattaa noin kaksi kolmasosaa palvelutoiminnasta, sulkee kokonaan tai osittain soveltamisalansa ulkopuolelle sosiaalipalvelut, terveydenhuoltopalvelut ja muut julkiset palvelut sellaisten erityisten sääntelykehysten mukaisesti, joita tarvitaan näiden palvelujen yleisen edun vuoksi toimimiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) liitteenä olevan pöytäkirjan N:o 26 2 artiklan ja SEUT 14 artiklan mukaisesti; katsoo, että jäsenvaltioiden voi olla tarpeen tarjota, tilata ja järjestää yleistä etua koskevia palveluja paikallisten vaatimusten ja olosuhteiden mukaisesti, jotta voidaan vastata käyttäjien tarpeisiin mahdollisimman paikallisella tasolla;

| F. | toteaa, että covid-19-pandemian takia EU on nyt ajautunut taantumaan ja työttömyys on kasvanut ja että tämän vuoksi palvelujen sisämarkkinoiden syventäminen on paras tapa lisätä EU:n kauppavirtoja ja parantaa arvoketjuja ja näin osaltaan myötävaikuttaa talouskasvuun; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että covid-19-pandemian takia EU on nyt ajautunut taantumaan ja työttömyys on kasvanut ja että tämän vuoksi palvelujen sisämarkkinoiden syventäminen on paras tapa lisätä EU:n kauppavirtoja ja parantaa arvoketjuja ja näin osaltaan myötävaikuttaa talouskasvuun;

| G. | toteaa, että Euroopan unionin palvelualan työntekijät, jotka ovat työskennelleet väsymättä koko covid-19-pandemian ajan, joutuvat kärsimään joko vakavasta taloudellisesta epävarmuudesta tai asemastaan etulinjan työntekijöinä; katsoo, että tätä kysymystä on käsiteltävä EU:n tasolla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan unionin palvelualan työntekijät, jotka ovat työskennelleet väsymättä koko covid-19-pandemian ajan, joutuvat kärsimään joko vakavasta taloudellisesta epävarmuudesta tai asemastaan etulinjan työntekijöinä; katsoo, että tätä kysymystä on käsiteltävä EU:n tasolla;

| H. | toteaa, että jäsenvaltioiden olisi pantava tarkistettu lähetettyjä työntekijöitä koskeva direktiivi (12) täytäntöön ja seuraamaan sen täytäntöönpanoa asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti lähetettyjen työntekijöiden suojelemiseksi heidän lähettämisensä aikana sekä vältettävä aiheettomia rajoituksia palvelujen tarjoamisen vapauden osalta vahvistamalla työoloja ja työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevia pakollisia säännöksiä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että jäsenvaltioiden olisi pantava tarkistettu lähetettyjä työntekijöitä koskeva direktiivi (12) täytäntöön ja seuraamaan sen täytäntöönpanoa asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti lähetettyjen työntekijöiden suojelemiseksi heidän lähettämisensä aikana sekä vältettävä aiheettomia rajoituksia palvelujen tarjoamisen vapauden osalta vahvistamalla työoloja ja työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevia pakollisia säännöksiä;

| I. | toteaa, että yhtenäisempiä ja paremmin yhteenliitettyjä palvelumarkkinoita tarvitaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamiseksi, ilmastonmuutoksen torjumiseksi, kestävän talouden luomiseksi, digitaalinen kaupankäynti mukaan luettuna, ja kaikkien Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että yhtenäisempiä ja paremmin yhteenliitettyjä palvelumarkkinoita tarvitaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamiseksi, ilmastonmuutoksen torjumiseksi, kestävän talouden luomiseksi, digitaalinen kaupankäynti mukaan luettuna, ja kaikkien Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi;

| J. | toteaa, että erilaiset sääntelyvalinnat sekä EU:n että kansallisella tasolla sekä puutteellinen ja riittämätön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja nykyisen lainsäädännön puutteellinen ja riittämätön täytäntöönpano johtavat puutteelliseen lainvalvontaan, koska sellaisten säännösten noudattamista, joita ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön, voi olla myös mahdotonta valvoa tehokkaasti; katsoo, että johdonmukainen ja selkeä lainsäädäntö on palvelujen vapaan liikkuvuuden esteiden poistamisen edellytys; katsoo, että palvelulainsäädännön rikkomuksia erityisesti paikallisella tasolla voi olla vaikea tunnistaa ja käsitellä nykyisten valvontamekanismien kautta; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että erilaiset sääntelyvalinnat sekä EU:n että kansallisella tasolla sekä puutteellinen ja riittämätön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja nykyisen lainsäädännön puutteellinen ja riittämätön täytäntöönpano johtavat puutteelliseen lainvalvontaan, koska sellaisten säännösten noudattamista, joita ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön, voi olla myös mahdotonta valvoa tehokkaasti; katsoo, että johdonmukainen ja selkeä lainsäädäntö on palvelujen vapaan liikkuvuuden esteiden poistamisen edellytys; katsoo, että palvelulainsäädännön rikkomuksia erityisesti paikallisella tasolla voi olla vaikea tunnistaa ja käsitellä nykyisten valvontamekanismien kautta;

| K. | toteaa, että hallinnolliset menettelyt, eroavat kansalliset säännökset ja erityisesti vaikeudet tarvittavien tietojen saannissa ovat vaikeuttaneet erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osallistumista rajatylittävään kauppaan; katsoo, että olemassa olevia välineitä, joilla tuetaan pienten yritysten tarpeita, kuten Sinun Eurooppasi -yritysportaalia, SOLVIT-tapausten käsittelykeskuksia, keskitettyjen asiointipisteiden sähköisen hallinnon portaaleja, yhteistä digitaalista palveluväylää ja muita välineitä, olisi edistettävä paremmin rajat ylittävän palvelukaupan edistämiseksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että hallinnolliset menettelyt, eroavat kansalliset säännökset ja erityisesti vaikeudet tarvittavien tietojen saannissa ovat vaikeuttaneet erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osallistumista rajatylittävään kauppaan; katsoo, että olemassa olevia välineitä, joilla tuetaan pienten yritysten tarpeita, kuten Sinun Eurooppasi -yritysportaalia, SOLVIT-tapausten käsittelykeskuksia, keskitettyjen asiointipisteiden sähköisen hallinnon portaaleja, yhteistä digitaalista palveluväylää ja muita välineitä, olisi edistettävä paremmin rajat ylittävän palvelukaupan edistämiseksi;

| L. | ottaa huomioon, ettei ole olemassa EU:n laajuista systemaattista tiedonkeruujärjestelmää, jolla pyrittäisiin tarjoamaan riittävästi tietoa liikkuvista työntekijöistä tai jonka avulla nämä voisivat selvittää sosiaaliturvatilanteensa ja hakea erilaisia kertyneitä etuuksia; katsoo, että tiedonsaanti sovellettavista säännöistä sekä sääntöjen tehokas noudattaminen, valvonta ja täytäntöönpanon valvonta ovat välttämättömiä edellytyksiä oikeudenmukaiselle liikkuvuudelle ja järjestelmän väärinkäytön torjumiselle; katsoo, että digitaaliteknologiaa, joka voi helpottaa liikkuvien työntekijöiden oikeudet turvaavan lainsäädännön valvontaa ja täytäntöönpanoa, olisi siksi edistettävä ja käytettävä tietosuojasääntöjä noudattaen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, ettei ole olemassa EU:n laajuista systemaattista tiedonkeruujärjestelmää, jolla pyrittäisiin tarjoamaan riittävästi tietoa liikkuvista työntekijöistä tai jonka avulla nämä voisivat selvittää sosiaaliturvatilanteensa ja hakea erilaisia kertyneitä etuuksia; katsoo, että tiedonsaanti sovellettavista säännöistä sekä sääntöjen tehokas noudattaminen, valvonta ja täytäntöönpanon valvonta ovat välttämättömiä edellytyksiä oikeudenmukaiselle liikkuvuudelle ja järjestelmän väärinkäytön torjumiselle; katsoo, että digitaaliteknologiaa, joka voi helpottaa liikkuvien työntekijöiden oikeudet turvaavan lainsäädännön valvontaa ja täytäntöönpanoa, olisi siksi edistettävä ja käytettävä tietosuojasääntöjä noudattaen;

| M. | toteaa, että sopivien välineiden puuttuminen tutkintotodistusten, pätevyyksien, taitojen ja osaamisen automaattiseksi tunnustamiseksi jäsenvaltioiden välillä vaikuttaa kielteisesti opiskelijoiden, harjoittelijoiden, valmistuneiden ja ammattitaitoisen työvoiman liikkuvuuteen, mikä luo esteitä EU:n sisäiselle ideoiden liikkuvuudelle, EU:n talouden innovointipotentiaalille ja aidosti yhdennetyille Euroopan sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että sopivien välineiden puuttuminen tutkintotodistusten, pätevyyksien, taitojen ja osaamisen automaattiseksi tunnustamiseksi jäsenvaltioiden välillä vaikuttaa kielteisesti opiskelijoiden, harjoittelijoiden, valmistuneiden ja ammattitaitoisen työvoiman liikkuvuuteen, mikä luo esteitä EU:n sisäiselle ideoiden liikkuvuudelle, EU:n talouden innovointipotentiaalille ja aidosti yhdennetyille Euroopan sisämarkkinoille;

Sisämarkkinoiden esteisiin puuttuminen

| 1. | korostaa, että covid-19-pandemian aiheuttaman talouskriisin ratkaisemiseksi on ensiarvoisen tärkeää edistää sisämarkkinoita, mukaan luettuna palvelujen ja henkilöiden vapaan, oikeudenmukaisen ja turvallisen liikkuvuuden, kuluttajansuojan ja EU:n säännöstön tiukan täytäntöönpanon edistäminen; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita lieventämään mahdollisimman pian palvelujen vapaan liikkuvuuden perusteettomia ja kohtuuttomia esteitä sisämarkkinoilla; pitää valitettavana, että komission ehdottamassa elpymissuunnitelmassa ei esitetä erityistä rahoitusta palvelujen liikkuvuuden osalta eikä siinä tunnusteta sen merkitystä talouden elpymisen välineenä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että kaikkialla Euroopan unionissa yritysten ja työntekijöiden olisi voitava liikkua vapaasti palvelujensa tarjoamiseksi, mutta sisämarkkinasääntöjen riittämätön täytäntöönpano ja valvonta, riittämättömät sähköiset menettelyt, palveluntarjoajia koskevat perusteettomat sääntelyrajoitukset ja säänneltyihin ammatteihin pääsyn esteet luovat edelleen esteitä, jotka vievät kansalaisilta työllistymismahdollisuuksia, kuluttajilta valinnanvaraa ja yrittäjiltä, erityisesti pk-yrityksiltä, mikroyrityksiltä ja itsenäisiltä ammatinharjoittajilta, mahdollisuuksia; kehottaa jäsenvaltioita vähentämään tarpeettomia vaatimuksia ja digitalisoimaan rajatylittävien palvelujen dokumentointiprosessin; korostaa, että palveluistuminen – eli palvelujen kasvava rooli valmistusalalla – on yhä tärkeämpää, ja painottaa, että palvelukaupan esteet ovat yhä enemmän muuttumassa valmistuksen esteiksi; korostaa, että palveludirektiivin täysimääräinen täytäntöönpano ja sen valvonta voivat vähentää kaupan esteitä ja lisätä EU:n sisäistä kauppaa palvelualalla; kehottaa komissiota määrittämään aikataulun erityistoimille, jotka koskevat sisämarkkinoiden esteiden tunnistamisesta ja poistamisesta 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon (COM(2020)0093) päätelmiä ja sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon ja sen valvonnan parantamista koskevasta pitkän aikavälin toimintasuunnitelmasta 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon (COM(2020)0094) päätelmiä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen, että ammattipätevyysdirektiivin mukainen tutkintojen yhdenmukaistaminen vastavuoroisen tunnustamisen avulla on onnistunut useiden ammattien osalta, ja kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan uudelleen ja koordinoimaan sääntöjä, jotka koskevat tiettyihin toimintoihin tai ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevia vaatimuksia; korostaa, että on tarpeen parantaa ammattipätevyystasojen vertailukelpoisuutta, jotta varmistetaan helpompi siirtyminen kohti koulutuksen antaman pätevyyden vastavuoroista tunnustamista palvelualalla koko EU:n alueella; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että eurooppalaista ammattikorttia käytetään vain viiteen säänneltyyn ammattiin eikä sitä näin ollen käytetä täysimääräisesti; kehottaa siksi komissiota lisäämään niiden ammattien määrää, joihin ammattikorttia sovelletaan, myös ja etenkin insinööritekniikan alalla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa säänneltyjen ammattien erityisasemasta sisämarkkinoilla ja niiden roolista yleisen edun suojelemisessa; korostaa, että tätä erityisasemaa ei pitäisi käyttää ylläpitämään palvelujen tarjonnan alalla kansallisia monopoleja, jotka johtavat sisämarkkinoiden pirstoutumiseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | huomauttaa, että myös koulutusten, tutkintojen, pätevyyksien ja taitojen automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioiden välillä vaikuttaisi myönteisesti sisämarkkinoihin ja työntekijöiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti jäsenvaltioiden halukkuuteen edistää ulkomailla suoritettujen tutkintojen ja opintojaksojen automaattista vastavuoroista tunnustamista; kehottaa kuitenkin jäsenvaltioita laajentamaan vastavuoroisen tunnustamisen koskemaan kaikkia koulutuksen tasoja ja ottamaan käyttöön tarvittavat tunnustamismenettelyt tai parantamaan niitä mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa tukemaan eurooppalaista tutkintojen viitekehystä ja helpottamaan sen käyttöä koko Euroopan unionin alueella, jotta siitä tulisi yleisesti hyväksytty tunnustamisen väline; suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin poistaa ammattipätevyyden aiheettomat rajoitukset ja katsoo, että sen olisi pysyttävä aktiivisena ja valppaana harjoittaessaan rikkomuspolitiikkaansa, jos jäsenvaltiot eivät noudata tutkintojen tunnustamista koskevaa EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että EU:ssa palvelualan julkisiin hankintoihin liittyy edelleen perusteettomia oikeudellisia monimutkaisia ja hallinnollisia esteitä, mikä johtuvat direktiivin 2014/24/EU (13) toisistaan poikkeavista kansallisista täytäntöönpanoista; kehottaa komissiota seuraamaan ja kannustamaan julkisten hankintamenettelyjen alakohtaisen yhdenmukaistamisen ja niitä koskevan ohjeistuksen jatkamista, jotta voidaan perimmäisenä tavoitteena saavuttaa pk-yrityksille, mikroyrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille rajat ylittävistä hankinnoista mahdollisesti koituvat hyödyt ja vähentää niiden kustannuksia; painottaa sellaisten palvelujen merkitystä, joilla helpotetaan EU:n ympäristöjalanjäljen mitattavissa olevaa vähentämistä (”vihreät palvelut”), ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietoisuutta ja hyödyntämään paremmin nykyisiä suunnitelmia vihreiden palvelujen edistämisestä julkisissa hankinnoissa kestävän kiertotalouden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että palveludirektiivillä pyritään varmistamaan korkealaatuiset palvelut, vähentämään sisämarkkinoiden hajanaisuutta, syventämään avoimuuteen ja reiluun kilpailuun perustuvien sisämarkkinoiden yhdentymistä ja vahvistamista sekä auttamaan yrityksiä saavuttamaan täysi potentiaalinsa ja hyödyttämään kuluttajia samoin kuin edistämään kestävää kehitystä ja Euroopan talouden kilpailukyvyn kasvua; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että murroksellisiin tai nouseviin teknologioihin liittyvien palvelujen kehittäminen edellyttää asianmukaista markkinoiden mittakaavaa, jotta voidaan perustella investointeja ja tukea asianomaisten yritysten kasvua; toteaa, että sisämarkkinoiden hajanaisuus usein estää tällaiset investoinnit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että monet innovatiiviset tai kasvavat yritykset pyrkivät sijoittautumaan EU:n ulkopuolelle, kun ne saavuttavat tietyn koon, vaikka ne jatkavat toimintaansa sisämarkkinoilla; katsoo, että palvelujen tarjoamisen vapauden toteutuminen voi edistää tuotannon palauttamista Euroopan unioniin ja EU:n yritysten kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että kaksi kolmasosaa palvelutoiminnasta kuuluu palveludirektiivin soveltamisalaan, ja kannustaa komissiota arvioimaan ja parantamaan sen täytäntöönpanoa sisämarkkinoiden oikeudellisen kehyksen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että rajatylittävät terveydenhuoltopalvelut kuuluvat palvelujen tarjoamisen vapauden piiriin ammattipätevyysdirektiivin, suhteellisuusarviointia koskevan direktiivin ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, kunhan terveyspalvelujen erityisluonne tunnustetaan ja kansanterveyttä suojellaan; panee merkille, että myös rajatylittävää terveydenhuoltoa koskeva direktiivi annettiin SEUT 114 artiklan perusteella; korostaa, että kansallisilla säännöksillä ei saa luoda lisäesteitä rajatylittävien terveydenhuoltopalvelujen tarjoamiselle rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevaan direktiiviin verrattuna, mikä vastaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, jossa sovelletaan palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevia perussopimuksen määräyksiä; korostaa, että myös kansallisella tasolla on poistettava perusteettomat ja suhteettomat esteet ja varmistettava samalla terveydenhuollon korkea taso kaikille EU:n kansalaisille; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että palveludirektiivin ja ammattipätevyysdirektiivin periaatteet helpottavat palvelujen vapaata liikkuvuutta; kehottaa komissiota antamaan palveludirektiiviä koskevat päivitetyt suuntaviivat, joiden tavoitteena on tehostaa sen täytäntöönpanoa ja yhdenmukaistamista sekä noudattamista jäsenvaltioissa ja palvelutarjoajien keskuudessa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa yleistä etua koskevien palvelujen erityisasemaa ja tarvetta taata ne yleisen edun mukaisesti, kuten unionin tuomioistuin on todennut, ottaen huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet, joista määrätään yleistä etua koskevista palveluista tehdyssä, SEUT:n liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 26; pitää kuitenkin valitettavana, että jotkin jäsenvaltiot käyttävät edelleen perusteettomia yleiseen etuun liittyviä syitä eristääkseen kotimarkkinansa sellaisten palvelujen osalta, joita ei voida pitää yleistä etua koskevina palveluina tai yleistä taloudellista etua koskevina palveluina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että perusteettomat alueelliset rajoitukset, aiheettomat kielivaatimukset ja taloudellinen tarveharkinta voivat liiallisesti sovellettuina luoda perusteettomia ja suhteettomia esteitä rajatylittävälle kaupalle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa kieltämään covid-19-epidemian mainitsemisen perusteluna palvelujen vapaan liikkuvuuden rajoittamiselle sisämarkkinoilla, ellei se ole asianmukaisesti perusteltua, ja kehottaa komissiota seuraamaan valppaasti tämän perustelun mahdollista väärinkäyttöä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana, että vaikka tunnustetaan julkisten palvelujen erityisasema ja tarve taata ne yleisen edun nimissä, jäsenvaltiot käyttävät toisinaan muiden kuin taloudellisten yleishyödyllisten palvelujen käsitettä jättääkseen tietyt alat sisämarkkinasääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka tämä ei ole yleisen edun mukaista; korostaa tarvetta määritellä tämä termi tarkemmin, jotta vältetään maakohtainen hajanaisuus ja erilaiset tulkinnat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä, että komissio antoi 16. heinäkuuta 2020 kausityöntekijöitä koskevat suuntaviivat, jotka koskevat rajatyöntekijöiden, lähetettyjen työntekijöiden ja kausityöntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa koronaviruspandemian yhteydessä, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että rajatyöntekijät ja kausityöntekijät voivat ylittää rajan samalla kun varmistetaan turvalliset työolot; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että komissio on päättänyt perua palveluilmoitusmenettelyä koskevan ehdotuksensa; pitää valitettavana, että parlamentin kantaan perustuvaa lainsäädännöllistä tulosta ei voitu saavuttaa, sillä sen tavoitteena oli estää tarpeettomien sääntelyesteiden käyttöönotto palvelualalla jäsenvaltioiden ja komission välisen kumppanuuden avulla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että komissio päätti äskettäin perua sähköistä eurooppalaista palvelukorttia koskevat ehdotuksensa; muistuttaa, että sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta hylkäsi nämä ehdotukset, joilla oli tarkoitus puuttua edelleen olemassa oleviin, rajat ylittävien palveluntarjoajien kohtaamiin hallinnollisiin vaikeuksiin; kehottaa arvioimaan tilannetta uudelleen, jotta voidaan ratkaista nykyiset hallinnolliset ongelmat ja noudattaa samalla palveludirektiiviä ja suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan nykyisen lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon ja sen valvonnan, ilmoittamaan palveludirektiivin 15 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissiolle kaikista uusista laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, joissa asetetaan palveludirektiivin 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, sekä näiden vaatimusten syistä, välttämään perusteettomia vaatimuksia ja ottamaan käyttöön rajatylittävään palveluntarjontaan vaadittujen asiakirjojen hakemisen yksinkertaisella sähköisellä menettelyllä ja näin edistämään rajatylittävää palveluntarjontaa ja varmistamaan yrityksille ja työntekijöille tasapuoliset toimintaedellytykset ja takaamaan samalla kuluttajansuojan korkeimman tason; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että rajatylittävän liikkuvuuden lisääminen voidaan saavuttaa toteuttamalla vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ja yhteensovittamalla säännöt kaikissa jäsenvaltioissa; korostaa, että Euroopan unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia sosiaalipolitiikan alalla SEUT 153 artiklan mukaisesti, jossa todetaan nimenomaisesti, että 153 artiklan nojalla hyväksytyt EU:n säännöt eivät rajoita jäsenvaltioiden oikeutta määritellä sosiaaliturvajärjestelmiensä perusperiaatteet, eivätkä ne saa vaikuttaa olennaisesti näiden järjestelmien rahoituksen tasapainoon, ja ne eivät voi estää jäsenvaltiota pitämästä voimassa tai toteuttamasta tiukempia suojatoimenpiteitä, jos ne ovat sopusoinnussa perussopimusten kanssa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että vammaiset henkilöt kohtaavat edelleen useita esteitä, joiden vuoksi palvelujen vapaata liikkuvuutta on vaikea tai mahdoton hyödyntää täysimääräisesti; kehottaa jäsenvaltioita panemaan viipymättä täytäntöön esteettömyyttä koskevan eurooppalaisen säädöksen, jotta voidaan poistaa tehokkaasti vammaisten henkilöiden tiellä olevat esteet ja varmistaa esteettömien palvelujen saatavuus sekä palvelujen tarjoamisen edellytysten soveltuvuus; korostaa, että on erittäin tärkeää saavuttaa täysin esteettömät sisämarkkinat, joilla varmistetaan vammaisten yhdenvertainen kohtelu ja integroituminen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota tarjoamaan järjestelmällistä apua ja antamaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten suhteellisuusarviointia koskevan direktiivin mukainen ennakkoarviointi toteutetaan arvioitaessa palvelujen uutta kansallista sääntelyä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa kansallisia parlamentteja tukemaan aktiivisesti nykyisten sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa ja käyttämään kansallisia viranomaisia koskevia valvontavaltuuksiaan; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa sidosryhmiä, elinkeinoelämän edustajia ja työmarkkinaosapuolia hoitamaan oman osansa ja vaatimaan hallituksilta Euroopan palvelualan elvyttämistä ja sekä alakohtaisen että monialaisen yhteentoimivuuden vahvistamista ympäristö-, liikenne- ja terveysaloilla, jotta ne voivat pyrkiä kohti yhteenliitettyjä rajatylittäviä palveluja; korostaa, että kaikkien sidosryhmien olisi edistettävä kestäviä, oikeudenmukaisia ja sääntöihin perustuvia palvelujen sisämarkkinoita, joilla on korkeat sosiaali- ja ympäristönormit, laadukkaat palvelut ja oikeudenmukainen kilpailu; |
| --- | --- |

27.

Voimassa olevan lainsäädännön noudattamisen valvonnan varmistaminen

| 28. | panee merkille, että palvelujen vapaa liikkuvuus on sisämarkkinoiden keskeinen tekijä ja se voisi tarjota huomattavia taloudellisia hyötyjä sekä korkeatasoisia ympäristö-, kuluttaja- ja työsuojelunormeja, kun noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa vahvistettua Euroopan unionin markkinatalouden ja sosiaalisen ulottuvuuden välistä tasapainoa, edellyttäen, että vastuussa olevat viranomaiset, kansalliset tuomioistuimet ja komissio valvovat riittävästi ja aktiivisesti sen toteuttamista ja että yritykset noudattavat kansallisia ja EU:n säännöksiä; korostaa, että jäsenvaltioiden välisten rajojen olisi pysyttävä avoimina EU:n perusperiaatteiden takaamiseksi; korostaa, että rajavalvonnan väliaikainen palauttaminen sisärajoille kriisitilanteen, kuten terveyskriisin, aikana on toteutettava varovasti ja vasta viimeisenä keinona ja sen on perustuttava jäsenvaltioiden väliseen huolelliseen koordinointiin, koska rajojen sulkeminen uhkaa EU:n perusperiaatteita, ja painottaa myös, että kansallisten eristyssääntöjen poistamisen myötä on välittömästi keskityttävä rajatarkastusten poistamiseen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | huomauttaa, että yritykset ja kuluttajat kaikkialla Euroopan unionissa hyötyvät voimassa olevan lainsäädännön asianmukaisesta täytäntöönpanosta; kehottaa komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia keinoja voimassa olevien sääntöjen täytäntöönpanemiseksi täysimääräisesti ja tekemään viipymättä päätöksiä valituksista sen varmistamiseksi, että loppukäyttäjien kannalta merkitykselliset asiat käsitellään ja ratkaistaan tehokkaasti; kehottaa arvioimaan vaihtoehtoisia ratkaisumekanismeja ja rikkomusmenettelyjä tiukasti ja ilman aiheetonta viivytystä aina, kun havaitaan asiaankuuluvan lainsäädännön rikkomuksia, jotka ovat ristiriidassa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kanssa, ja otetaan käyttöön suhteettomia rasitteita; |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa, että jäsenvaltiot voivat vedota yleistä etua koskeviin pakottaviin syihin ainoastaan silloin, kun se on oikeutettua; korostaa kuitenkin jäsenvaltioiden oikeutta säännellä palvelualaa yleisen edun mukaisesti kuluttajien ja palvelujen laadun suojelemiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota parantamaan jäsenvaltioiden toiminnan ja laadun seurantaa lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa, mukaan luettuna näitä kysymyksiä koskeva vuosikertomus, ja kehittämään yhdessä jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolien ja muiden sidosryhmien kanssa avoimia ja osallistavia arviointeja, jotka perustuvat sekä määrällisiin että laadullisiin kriteereihin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana, että jopa 20 jäsenvaltiota on saattanut palveludirektiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä myöhässä; muistuttaa, että välineiden, kuten keskitettyjen asiointipisteiden, saatavuus on edelleen rajallista ja että palveluntarjoajille ei tiedoteta riittävästi kaikista palveludirektiivin heille tarjoamista mahdollisuuksista; kehottaa siksi komissiota tiedottamaan asianomaisille osapuolille direktiivin tarjoamista mahdollisuuksista muun muassa internetmainonnan välityksellä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että tietoyhteiskunnan palvelujen rajatylittävän tarjonnan dynaamisten markkinoiden ja tasapuolisten mahdollisuuksien luominen on keskeinen osa EU:n talouden tulevaa kilpailukykyä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan tietoyhteiskunnan palvelujen rajatylittävän tarjonnan jäljellä oleviin esteisiin digitaalisia palveluja koskevassa lainsäädäntöpaketissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota varmistamaan tarmokkaammin jäsenvaltioiden välisen tehokkaan koordinoinnin ja tiedonvaihdon, jotta voidaan välttää rajatylittävän palveluntarjonnan menettelyjen ja tarkastusten päällekkäisyys; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään vasta perustetun sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa käsittelevän työryhmän (SMET) rakenteen ja toimintatavat, sen käytännön ulottuvuus mukaan luettuna, ja toteuttamaan SMETin painopisteiden (14) mukaisten erityistoimien aikataulun, siten että laaditaan uusi pitkän aikavälin toimintasuunnitelma sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan parantamiseksi, jotta palvelujen sisämarkkinoiden mahdollisuuksia voidaan hyödyntää mahdollisimman paljon; katso, että SMET voi tarjota lisäarvoa varmistamalla kaikkien sisämarkkinastrategioiden täytäntöönpanon johdonmukaisuuden sekä saavutuksia koskevien tietojen ja mittareiden jakamisen; kannustaa SMETiä perustamaan avoimen ja läpinäkyvän tietokannan erityisistä kansallisista tullien ulkopuolisista esteistä ja käynnissä olevista rikkomusmenettelyistä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa ennakkoratkaisujen merkitystä EU:n lainsäädännön muotoilussa; pitää valitettavana, että vaikka päätöksentekomenettelyn kestoa on jo huomattavasti lyhennetty, 14,4 kuukauden (15) keskiarvo on edelleen korkea; kehottaa unionin tuomioistuinta arvioimaan, miten kestoa voitaisiin edelleen lyhentää, jotta vältetään palveluntarjoajien ja vastaanottajien ongelmat sisämarkkinoilla; korostaa, että ennakkoratkaisut vaikuttavat merkittävästi sisämarkkinoiden kehitykseen ja niillä vallitsevien perusteettomien esteiden vähentämiseen; |
| --- | --- |

36.

Sääntelyä koskevien tietojen ja selkeyden parantaminen vahvistamalla keskitettyjen asiointipisteiden asemaa

| 37. | toteaa, että covid-19-pandemia on tuonut esiin puutteita sääntelyn selkeydessä ja jäsenvaltioiden välisessä tehokkaassa viestinnässä nopeasti muuttuvien sääntöjen osalta; korostaa yhteisen digitaalisen palveluväylän ja keskitettyjen asiointipisteiden merkitystä verkossa toimivana yhteyspisteenä sisämarkkinoita koskevia EU:n ja kansallisen tason tietoja, menettelyjä ja neuvontapalveluja varten, kuten palveludirektiivissä säädetään; |
| --- | --- |

37.

| 38. | suosittelee, että jäsenvaltiot toteuttavat yhteisen digitaalisen palveluväylän kuluttajille ja pk-yrityksille suotuisalla tavalla ja muuttavat keskitetyt asiointipisteensä pelkistä sääntelyportaaleista täysin toimiviin portaaleihin; katsoo, että tämä olisi saavutettava tarjoamalla palveluväylällä käyttäjäystävällisiä tietoja, neuvontapalveluja ja yksinkertaistettuja menettelyjä sekä kytkemällä yhteinen digitaalinen palveluväylä keskitettyihin asiointipisteisiin, jotta siitä tulisi mahdollisimman laajalti keskitetty virtuaalinen palvelupiste ja varmistettaisiin, että se on mahdollisimman käyttäjäkeskeinen; ehdottaa, että otetaan käyttöön Europa-verkko-oppaan suunnittelustandardit niin, että taataan käyttäjäystävällinen ja tunnistettavissa oleva käyttöliittymä kaikille keskitetyille asiointipisteille; |
| --- | --- |

38.

| 39. | suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot tarjoavat yhteisellä digitaalisella palveluväylällä systemaattisesti käyttäjäystävällisiä tietoja kaikesta uudesta EU:n lainsäädännöstä, joka koskee kuluttajien ja yritysten oikeuksia tai velvollisuuksia; suosittaa, että tätä varten komissio ja jäsenvaltiot kuulevat sidosryhmiä usein; korostaa, että avoimuus, yhtäläinen kohtelu ja syrjimättömyys ovat välttämättömiä palvelujen vapaan liikkuvuuden kannalta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toteaa, että jäsenvaltioiden on edelleen varmistettava, että yritysten perustamista ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevat, toteutettavissa olevat hallinnolliset menettelyt voidaan toteuttaa digitaalisessa ympäristössä yhteistä digitaalista palveluväylää koskevan asetuksen mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan digitalisaatiotoimiaan, etenkin menettelyjä, joilla on vaikutusta yrityksiin ja kuluttajiin, jotta yritykset ja kuluttajat voivat toteuttaa hallinnollisia menettelyjä etänä ja verkossa; kehottaa komissiota vahvistamaan toimijoiden ponnistelut ja erityisesti tukemaan aktiivisesti heikosti suoriutuvia jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suosittaa, että komissio auttaa kunkin jäsenvaltion kansallisia viranomaisia parantamaan keskitettyjä asiointipisteitä, jotta voidaan helpottaa asianomaisten viranomaisten välistä yhteydenpitoa englannin kielellä paikallisen kielen lisäksi ja toimia välittäjänä, jos määräaikoja ei noudateta tai tiedusteluihin ei vastata; painottaa, että keskitetyn asiointipisteen olisi tarjottava kuluttajille, työntekijöille ja yrityksille seuraavia tietoja ja tukea nopeita määräaikoja noudattaen:






  — | kansalliset ja EU:n säännöt, joita yritysten on noudatettava kyseisessä jäsenvaltiossa, sekä työntekijöille annettavat tiedot, mukaan luettuina työlainsäädäntö, työterveys- ja työturvallisuusprotokollat, sovellettavat työehtosopimukset, työmarkkinajärjestöt sekä työntekijöiden ja toimihenkilöiden neuvontarakenteet, joiden kautta he voivat saada tietoa oikeuksistaan ja ilmoittaa väärinkäytöksistä; |
| --- | --- | --- |

41.

—

kansalliset ja EU:n säännöt, joita yritysten on noudatettava kyseisessä jäsenvaltiossa, sekä työntekijöille annettavat tiedot, mukaan luettuina työlainsäädäntö, työterveys- ja työturvallisuusprotokollat, sovellettavat työehtosopimukset, työmarkkinajärjestöt sekä työntekijöiden ja toimihenkilöiden neuvontarakenteet, joiden kautta he voivat saada tietoa oikeuksistaan ja ilmoittaa väärinkäytöksistä;

| — | toimet, jotka yritysten on toteutettava edellä mainittujen sääntöjen noudattamiseksi, tiivistelmä menettelystä, yksityiskohtaiset ohjeet; |
| --- | --- |

—

toimet, jotka yritysten on toteutettava edellä mainittujen sääntöjen noudattamiseksi, tiivistelmä menettelystä, yksityiskohtaiset ohjeet;

| — | asiakirjat, jotka yrityksillä on oltava, ja niiden toimittamisen aikataulu; |
| --- | --- |

—

asiakirjat, jotka yrityksillä on oltava, ja niiden toimittamisen aikataulu;

| — | viranomaiset, joihin yritysten on otettava yhteyttä saadakseen tarvittavat luvat ja niin edelleen; |
| --- | --- |

—

viranomaiset, joihin yritysten on otettava yhteyttä saadakseen tarvittavat luvat ja niin edelleen;

| 42. | korostaa, että keskitettyjen asiointipisteiden olisi annettava kaikki tarvittavat tiedot yritysten liiketoimintaan liittyvistä vaatimuksista asianomaisessa jäsenvaltiossa; toteaa, että edellä mainituista ovat esimerkkeinä ammattipätevyysvaatimukset, arvonlisävero (verokannat, rekisteröintivaatimukset, raportointivelvoitteet ja niin edelleen), tuloverot ja sosiaaliturva sekä työoikeudelliset velvoitteet; korostaa, että kaikkien asiaankuuluvien lainsäädännöllisten ja hallinnollisten tietojen sekä kunkin keskitetyn asiointipisteen toimittamien asiaankuuluvien asiakirjojen olisi oltava saatavilla englanniksi paikallisen kielen lisäksi, mikäli se on mahdollista ja asianmukaista; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suosittaa, että keskitetyt asiointipisteet yhdistetään paremmin toisiinsa ja että ne vaihtavat tietoja vaatimuksista ja menettelyistä, joita yritysten on noudatettava jäsenvaltiossaan, sekä alakohtaisia tietoja ammattipätevyyksistä; suosittaa, että keskitetyt asiointipisteet auttavat sekä ulkomaisia yrityksiä, jotka haluavat harjoittaa liiketoimintaa kyseisessä jäsenvaltiossa, että paikallisia yrityksiä, jotka haluavat viedä palveluja ja tavaroita muihin jäsenvaltioihin, tarjoamalla niille vaihdossa saatua tietoa ja tarvittavat yhteystiedot; kannustaa tältä osin komissiota tutkimaan lisää synergioita esimerkiksi Euroopan työviranomaisen (ELA) kanssa tällaisen tietojenvaihdon edistämiseksi; kehottaa komissiota arvioimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, tarvitsevatko keskitetyt asiointipisteet lisäresursseja näiden tehtävien hoitamiseen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa jäsenvaltioiden keskitettyjä asiointipisteitä yhteistyöhön, jotta voidaan varmistaa ripeiden, oikeiden, kattavien ja ajantasaisten tietojen toimittaminen yrityksille, työntekijöille ja muille asianosaisille paikallisella kielellä ja englanniksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota koordinoimaan tietojen jakamista keskitettyjen asiointipisteiden välillä ja tarvittaessa tarjoamaan suuntaviivat jäsenvaltioiden tukemiseksi etenkin pk-yrityksiä koskevien menettelyjen tehostamisessa; korostaa, että tällaisella yhteistyöllä olisi myös varmistettava tiedon jakaminen jäsenvaltioissa, liikkuvat työntekijät mukaan luettuina, sekä viestinnän parhaiden käytäntöjen että sisämarkkinoiden hallinnollisten ja tarpeettomien sisämarkkinavaatimusten osalta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että kaikkiin keskitettyihin asiointipisteisiin olisi oltava helppokäyttöinen yhteys yhteisen digitaalisen palveluväylän kautta ja niissä olisi tarjottava tietoa ja jäsenvaltioiden hallinnollisia palveluja yksinkertaisella terminologialla ja täysin avoimesti, mukaan lukien koulutettu neuvontahenkilöstö, joka tarjoaa tehokasta käyttäjäystävällistä tukea; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan kaikilta osin julkisten palvelujen digitalisointiin ja panemaan täytäntöön kaikki sosiaaliturvatietojen sähköisen vaihtojärjestelmän osat, jotta voidaan tehostaa jäsenvaltioiden ja sosiaaliturvalaitosten välistä yhteistyötä ja helpottaa eurooppalaisten työntekijöiden vapaata ja oikeudenmukaista liikkuvuutta; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan sosiaaliturvajärjestelmiin liittyvää yhteistyötä ja tiedonvaihtoa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään digitaalisten välineiden käyttöä ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan työsuojeluviranomaisten käyttöön riittävät resurssit kaikkiin hyväksikäytön muotoihin puuttumiseksi; kehottaa komissiota ehdottamaan aloitetta EU:n sosiaaliturvatunnuksesta, jolla taattaisiin oikeusvarmuus työntekijöille ja yrityksille ja jonka avulla samalla valvottaisiin tehokkaasti alihankintakäytäntöjä ja torjuttaisiin sosiaaliturvaan liittyviä petoksia, kuten näennäisesti itsenäistä ammatinharjoittamista ja työntekijöiden lähettämiseen ja postilaatikkoyrityksiin liittyviä väärinkäytöksiä; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita varmistamaan, että toteutettavat tarkastukset ovat oikeasuhteisia, perusteltuja ja syrjimättömiä; kehottaa komissiota saattamaan Euroopan työviranomaisen mahdollisimman pian täysin toimintakykyiseksi, jotta varmistetaan parempi koordinointi kansallisten työsuojeluviranomaisten välillä ja torjutaan rajat ylittävää sosiaalista polkumyyntiä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikkiin palvelujen sisämarkkinoita koskeviin uusiin direktiiveihin, asetuksiin tai suosituksiin sisältyy vaatimus keskitettyjen asiointipisteiden vahvistamisesta niiden tehtävissä ja että niille osoitetaan riittävät resurssit palveludirektiivin mukaisten mahdollisten lisätehtävien hoitamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tehtävien ja valtuuksien jakamista viranomaisten kesken kansallisissa järjestelmissä; |
| --- | --- |

49.

Arviointi: sisämarkkinoiden tulostaulu ja vähittäiskaupan sääntelyindikaattorit

| 50. | tukee komission alustavaa aloitetta päivittää sisämarkkinoiden tulostaulua uusilla indikaattoreilla, joiden avulla arvioidaan, miten jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön asiaankuuluvaa sisämarkkinalainsäädäntöä; kannustaa komissiota täydentämään julkaistuja tietoja IMI- ja SOLVIT-tietolähteistä ja CHAP-keskusvalitusrekisteristä ja muista keskeisistä tietolähteistä saaduilla tiedoilla; korostaa, että olisi keskityttävä täytäntöönpanon laatuun; |
| --- | --- |

50.

| 51. | suosittaa, että päivitetyssä sisämarkkinoiden tulostaulussa korostetaan asiaankuuluvien kysymysten raportointia loppukäyttäjän näkökulmasta ja arvioidaan, löytyykö huolenaiheisiin ja valituksiin ratkaisu esimerkiksi SOLVIT-verkostossa tai Euroopan kuluttajakeskusten verkostossa; pitää lisäksi valitettavana, että SOLVIT-välinettä ei juuri käytetä monissa jäsenvaltioissa ja että siitä usein puuttuu digitaalisia huipputason valmiuksia; korostaa, että palvelujen tarjoamisen vapauden loukkauksia koskevaa avoimuutta on lisättävä; katsoo, että sisämarkkinoiden tulostauluun olisi sisällytettävä asianmukaiset tiedot, mukaan luettuina valitusten määrä, vireille pantujen tapausten määrä, rikkomusala, päätökseen saatettujen tapausten määrä ja tapauksen päättämisen tulos tai syy; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön määrällisen ja laadullisen arviointimenetelmän, jossa otetaan huomioon kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ja joka kattaa erityisesti yleisen edun mukaiset tavoitteet ja tarjotun palvelun laadun; korostaa, että laadullisten indikaattoreiden menetelmän olisi oltava avoin ja siinä olisi arvioitava eroja ennakko- ja jälkisääntelyssä; huomauttaa, että on tärkeää arvioida, pannaanko asiaankuuluvat EU:n direktiivit täytäntöön ajoissa ja EU:n lainsäätäjien tarkoittamalla tavalla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | suosittaa, että päivitetty sisämarkkinoiden tulostaulu yhdistää täytäntöönpanon tason olemassa oleviin vähittäiskaupan sääntelyindikaattoreihin ja että sen avulla kartoitetaan palvelujen rajoituksia uusilla ja nykyisillä politiikanaloilla EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa ja sen valvonnassa; suosittelee lisäksi, että eurooppalaista ohjausjaksoa käytetään myös sisämarkkinoiden vahvistamiseen, koska ongelmallisimpien sääntely- ja hallinnollisten rasitteiden poistaminen on jatkuva huolenaihe; kannustaa komissiota laskemaan mukaan jäsenvaltioiden välitoimet, joilla pyritään edelleen poistamaan palvelujen sisämarkkinoiden jäljellä olevia hallinnollisia ja sääntelyyn liittyviä esteitä maakohtaisia suosituksia esitettäessä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että arvioidessaan jäsenvaltioiden edistymistä rakenneuudistusten toteuttamisessa komission olisi analysoitava niiden saavutuksia sisämarkkinoiden potentiaalin hyödyntämisessä ja kestävämmän talouden luomisessa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pyytää komissiota päivittämään nykyisiä indikaattoreita ja ottamaan käyttöön uusia indikaattoreita, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita määrittämään, missä niiden poliittisia tuloksia voitaisiin parantaa, ja seuraamaan niiden pyrkimyksiä vähentää rajoituksia; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan vuotuiset kansalliset tavoitteet palvelukaupan avaamiselle ja tekemään asiasta arviointeja; suosittaa, että komissio käyttää sisämarkkinoiden tulostaulua osoittaakseen palvelukaupan avoimuuden jäsenvaltioissa Euroopan innovaatioiden tulostaulun esimerkin mukaan, koska näin jäsenvaltiot voisivat tehdä uskottavia, konkreettisia ja mitattavissa olevia sitoumuksia, joilla parannetaan niiden täytäntöönpanoa ja valvontaa EU:n sisäisessä palvelukaupassa; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

(3)  EUVL L 159, 28.5.2014, s. 11.

(4)  EUVL L 173, 9.7.2018, s. 16.

(5)  EUVL L 173, 9.7.2018, s. 25.

(6)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 1.

(7)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

(8)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 39.

(9)  EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1.

(10)  Eurostat, The European economy since the start of the millennium, Euroopan unioni, Bryssel, 2018.

(11)  Rytter Synesen, E. ja Hvidt Thelle, M., Making EU Trade in Services Work for All, Copenhagen Economics, Kööpenhamina, 2018.

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, annettu 16. joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1).

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26. helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

(14)  Komission tiedonanto sisämarkkinoiden esteiden tunnistamisesta ja poistamisesta (COM(2020)0093).

(15)  Euroopan unionin tuomioistuin, Lyhyt katsaus menneeseen vuoteen: Vuosikertomus 2019.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/24

---

P9_TA(2021)0008

Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavat politiikkatoimet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavista politiikkatoimista (2019/2194(INI))

(2021/C 456/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osan, jossa todetaan, että sen allekirjoittajavaltiot ”hakevat innoituksensa Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä” ja ”haluavat syventää kansojensa välistä yhteisvastuullisuutta niiden historiaa, kulttuuria ja perinteitä kunnioittaen”, sekä SEU:n 3 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osan, jossa todetaan, että sen allekirjoittajavaltiot ”hakevat innoituksensa Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä” ja ”haluavat syventää kansojensa välistä yhteisvastuullisuutta niiden historiaa, kulttuuria ja perinteitä kunnioittaen”, sekä SEU:n 3 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 22 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 22 artiklan,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2005 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 33. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2005 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 33. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä (1),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 17. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta (maailmanperintösopimus) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 17. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta (maailmanperintösopimus) (2),

| — | ottaa huomioon 17. lokakuuta 2003 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 32. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2003 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 32. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta (3),

| — | ottaa huomioon 2. marraskuuta 2001 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 31. istunnossa hyväksytyn vedenalaisen kulttuuriperinnön suojelua koskevan yleissopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. marraskuuta 2001 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 31. istunnossa hyväksytyn vedenalaisen kulttuuriperinnön suojelua koskevan yleissopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon vuonna 1954 tehdyn Haagin yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1954 tehdyn Haagin yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa (5),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 1970 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 16. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 1970 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 16. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta 2019–2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta 2019–2022,

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (COM(2018)0267),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2019 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 täytäntöönpanemisesta, tuloksista ja yleisarviosta (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2019 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 täytäntöönpanemisesta, tuloksista ja yleisarviosta (COM(2019)0548),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/60/EU (7) jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/60/EU (7) jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (8),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta,

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (9),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperinnön osallistavasta hallinnasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperinnön osallistavasta hallinnasta (10),

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen elokuvaperinnön säilyttämisestä ja esiin tuomisesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen elokuvaperinnön säilyttämisestä ja esiin tuomisesta (11),

| — | ottaa huomioon 21. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (12),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperinnön korostamisesta kaikissa EU:n politiikoissa (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperinnön korostamisesta kaikissa EU:n politiikoissa (13),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston puitesopimuksen kulttuuriperinnön arvosta yhteiskunnalle (Faron yleissopimus) (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston puitesopimuksen kulttuuriperinnön arvosta yhteiskunnalle (Faron yleissopimus) (14),

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jonka aiheena on kulttuuriperintöä koskeva eurooppalainen toimintakehys (SWD(2018)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jonka aiheena on kulttuuriperintöä koskeva eurooppalainen toimintakehys (SWD(2018)0491),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2019 annetun Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuudesta (13956/19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2019 annetun Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuudesta (13956/19),

| — | ottaa huomioon kulttuuriperintöä koskevan Eurobarometri-tutkimuksen (erityiseurobarometri 466) (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriperintöä koskevan Eurobarometri-tutkimuksen (erityiseurobarometri 466) (15),

| — | ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (COM(2014)0477),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2014 annetun alueiden komitean lausunnon komission tiedonannosta ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (2015/C 195/04) (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2014 annetun alueiden komitean lausunnon komission tiedonannosta ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (2015/C 195/04) (16),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/864 kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018) (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/864 kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018) (17),

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2011 annetun komission suosituksen (2011/711/EU) kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2011 annetun komission suosituksen (2011/711/EU) kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä (18),

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2019 annetun julistuksen yhteistyöstä kulttuuriperinnön digitalisoinnin edistämiseksi (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2019 annetun julistuksen yhteistyöstä kulttuuriperinnön digitalisoinnin edistämiseksi (19),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Komission työohjelma 2020 – Kunnianhimoisempi unioni” (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Komission työohjelma 2020 – Kunnianhimoisempi unioni” (COM(2020)0037),

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon Euroopan maaseutualueiden panoksesta kulttuuriperinnön eurooppalaiseen teemavuoteen 2018: kestävyyden sekä kaupunki- ja maaseutualueiden yhteenkuuluvuuden varmistaminen (NAT/738-EESC-2018-01641), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon Euroopan maaseutualueiden panoksesta kulttuuriperinnön eurooppalaiseen teemavuoteen 2018: kestävyyden sekä kaupunki- ja maaseutualueiden yhteenkuuluvuuden varmistaminen (NAT/738-EESC-2018-01641),

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 annetun Davosin julkilausuman laadukkaan rakennuskulttuurin edistämisestä Euroopassa (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 annetun Davosin julkilausuman laadukkaan rakennuskulttuurin edistämisestä Euroopassa (20),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2018 annetun Leeuwardenin julistuksen aiheesta ”Adaptive Re-use of the Built Heritage” (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2018 annetun Leeuwardenin julistuksen aiheesta ”Adaptive Re-use of the Built Heritage” (21),

| — | ottaa huomioon julkilausuman, joka hyväksyttiin jäsenvaltioiden kulttuuri- ja Eurooppa-asioista vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa 3. toukokuuta 2019 Notre-Damen katedraalin tulipalon jälkeen Pariisissa (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkilausuman, joka hyväksyttiin jäsenvaltioiden kulttuuri- ja Eurooppa-asioista vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa 3. toukokuuta 2019 Notre-Damen katedraalin tulipalon jälkeen Pariisissa (22),

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 1954 tehdyn Euroopan neuvoston Euroopan kulttuuriyleissopimuksen (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 1954 tehdyn Euroopan neuvoston Euroopan kulttuuriyleissopimuksen (23),

| — | ottaa huomioon Europa Nostran 22. kesäkuuta 2018 Berliinissä esittämän toimintavaatimuksen (Berlin Call to Action) (Kulttuuriperintö osana Euroopan tulevaisuutta, Culture Heritage for the Future of Europe) (24), sekä sen 30. lokakuuta 2019 esittämän Pariisin manifestin (”Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel!”) (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europa Nostran 22. kesäkuuta 2018 Berliinissä esittämän toimintavaatimuksen (Berlin Call to Action) (Kulttuuriperintö osana Euroopan tulevaisuutta, Culture Heritage for the Future of Europe) (24), sekä sen 30. lokakuuta 2019 esittämän Pariisin manifestin (”Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel!”) (25),

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 tehdyn tutkimuksen kulttuuriperinnön merkityksestä Euroopalle (”Cultural Heritage Counts for Europe”) (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 tehdyn tutkimuksen kulttuuriperinnön merkityksestä Euroopalle (”Cultural Heritage Counts for Europe”) (26),

| — | ottaa huomioon 11. lokakuuta 2018 annetun Barcelonan julistuksen matkailusta ja kulttuuriperinnöstä (”Better places to Live, Better places to Visit”) (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. lokakuuta 2018 annetun Barcelonan julistuksen matkailusta ja kulttuuriperinnöstä (”Better places to Live, Better places to Visit”) (27),

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 tehdyn tutkimuksen kulttuuriperinnön suojelemisesta luonnonkatastrofeilta ja ihmisen aiheuttamilta katastrofeilta (”Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters”) (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 tehdyn tutkimuksen kulttuuriperinnön suojelemisesta luonnonkatastrofeilta ja ihmisen aiheuttamilta katastrofeilta (”Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters”) (28),

| — | ottaa huomioon Rakennusmuistomerkkien ja historiallisten alueiden kansainvälisen neuvoston (ICOMOS) vuonna 2019 julkaiseman asiakirjan Eurooppalaiset laatuperiaatteet kulttuuriperintöön mahdollisesti vaikuttaville EU-rahoitteisille toimille (European quality principles for EU-funded interventions with potential impact upon cultural heritage) (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Rakennusmuistomerkkien ja historiallisten alueiden kansainvälisen neuvoston (ICOMOS) vuonna 2019 julkaiseman asiakirjan Eurooppalaiset laatuperiaatteet kulttuuriperintöön mahdollisesti vaikuttaville EU-rahoitteisille toimille (European quality principles for EU-funded interventions with potential impact upon cultural heritage) (29),

| — | ottaa huomioon monumenttien ja kohteiden suojelusta ja restauroinnista annetun kansainvälisen julistuksen (Venetsian julistus vuodelta 1964) (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon monumenttien ja kohteiden suojelusta ja restauroinnista annetun kansainvälisen julistuksen (Venetsian julistus vuodelta 1964) (30),

| — | ottaa huomioon vuonna 1985 tehdyn Euroopan rakennustaiteellisen perinnön suojelua koskevan yleissopimuksen (Granadan yleissopimus) (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1985 tehdyn Euroopan rakennustaiteellisen perinnön suojelua koskevan yleissopimuksen (Granadan yleissopimus) (31),

| — | ottaa huomioon vuonna 1992 tehdyn Euroopan arkeologisen perinnön suojelua koskevan yleissopimuksen (Vallettan yleissopimus) (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1992 tehdyn Euroopan arkeologisen perinnön suojelua koskevan yleissopimuksen (Vallettan yleissopimus) (32),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin Europa Nostra -kulttuuriperintöpalkinnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin Europa Nostra -kulttuuriperintöpalkinnon,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 4, 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 4, 11 ja 13,

| — | ottaa huomioon Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toisen pilarin klusterin ”Kulttuuri, luovuus ja osallisuutta edistävä yhteiskunta” (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toisen pilarin klusterin ”Kulttuuri, luovuus ja osallisuutta edistävä yhteiskunta” (33),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta (34), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta (34),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (35), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (35),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (36), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (36),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (37), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (37),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjä koskevista vähimmäisnormeista EU:ssa (38), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjä koskevista vähimmäisnormeista EU:ssa (38),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (39), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (39),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (40), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (40),

| — | ottaa huomioon sitoumukset, jotka innovoinnista, tutkimuksesta, koulutuksesta, kulttuurista ja nuorisoasioista vastaava komission jäsenehdokas antoi Euroopan parlamentissa 30. syyskuuta 2019 järjestetyssä kuulemistilaisuudessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sitoumukset, jotka innovoinnista, tutkimuksesta, koulutuksesta, kulttuurista ja nuorisoasioista vastaava komission jäsenehdokas antoi Euroopan parlamentissa 30. syyskuuta 2019 järjestetyssä kuulemistilaisuudessa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0210/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0210/2020),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan aineellinen, aineeton, luonnollinen ja digitaalinen kulttuuriperintö on menneisyydestä periytyneen vaurauden lähde, joka heijastaa Euroopan historiaa, kulttuuria ja perinteitä kaikessa monimuotoisuudessaan ja joka jatkuvasti rikastuu ja joka on säilytettävä, jotta se voidaan siirtää tuleville sukupolville; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan aineellinen, aineeton, luonnollinen ja digitaalinen kulttuuriperintö on menneisyydestä periytyneen vaurauden lähde, joka heijastaa Euroopan historiaa, kulttuuria ja perinteitä kaikessa monimuotoisuudessaan ja joka jatkuvasti rikastuu ja joka on säilytettävä, jotta se voidaan siirtää tuleville sukupolville;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan kulttuuriperintö on muistiperinnön lähde, kollektiivinen muisti ja tieto, joka vahvistaa eurooppalaisten yhteenkuuluvuuden tunnetta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan kulttuuriperintö on muistiperinnön lähde, kollektiivinen muisti ja tieto, joka vahvistaa eurooppalaisten yhteenkuuluvuuden tunnetta;

| C. | katsoo, että kulttuuri ja kulttuuriperintö vahvistavat identiteettiä ja edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta, vakautta ja ymmärtämystä yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kulttuuri ja kulttuuriperintö vahvistavat identiteettiä ja edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta, vakautta ja ymmärtämystä yhteiskunnassa;

| D. | ottaa huomioon, että kulttuuriperintö on itsessään arvo, se on monimuotoinen ja sillä on useita kerroksia (paikallisia, alueellisia, kansallisia, eurooppalaisia ja maailmanlaajuisia) ja muotoja (aineellisia, aineettomia, luonnollisia, digitaalisia ja digitoituja), jotka ovat yhteydessä toisiinsa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kulttuuriperintö on itsessään arvo, se on monimuotoinen ja sillä on useita kerroksia (paikallisia, alueellisia, kansallisia, eurooppalaisia ja maailmanlaajuisia) ja muotoja (aineellisia, aineettomia, luonnollisia, digitaalisia ja digitoituja), jotka ovat yhteydessä toisiinsa;

| E. | ottaa huomioon, että kulttuuriperintö edistää merkittävästi kulttuurialaa ja luovia toimialoja Euroopassa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kulttuuriperintö edistää merkittävästi kulttuurialaa ja luovia toimialoja Euroopassa ja sen ulkopuolella;

| F. | toteaa, että kulttuuriperintöalalla työskentelee Euroopassa yli 300 000 ihmistä ja ala työllistää välillisesti 7,8 miljoonaa henkeä Euroopassa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kulttuuriperintöalalla työskentelee Euroopassa yli 300 000 ihmistä ja ala työllistää välillisesti 7,8 miljoonaa henkeä Euroopassa;

| G. | ottaa huomioon, että kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden aikana vuonna 2018 järjestettiin yli 23 000 tapahtumaa, jotka tavoittivat yli 12,8 miljoonaa ihmistä (2,5 prosenttia 28 jäsenvaltion EU:n väestöstä) (41) jäsenvaltioissa (42); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden aikana vuonna 2018 järjestettiin yli 23 000 tapahtumaa, jotka tavoittivat yli 12,8 miljoonaa ihmistä (2,5 prosenttia 28 jäsenvaltion EU:n väestöstä) (41) jäsenvaltioissa (42);

| H. | ottaa huomioon, että kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden strateginen visio, jonka mottona on ”Perintömme, jossa menneisyys kohtaa tulevan”, on edelleen perintöä ohjaava periaate, jonka tavoitteena on luoda yhteyksiä Euroopan kulttuuriperinnön ja nykyisen kulttuurituotannon välille sekä edistää Euroopan kansalaisten osallistumista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden strateginen visio, jonka mottona on ”Perintömme, jossa menneisyys kohtaa tulevan”, on edelleen perintöä ohjaava periaate, jonka tavoitteena on luoda yhteyksiä Euroopan kulttuuriperinnön ja nykyisen kulttuurituotannon välille sekä edistää Euroopan kansalaisten osallistumista;

| I. | ottaa huomioon, että teemavuoden toimissa keskityttiin nuoreen sukupolveen sekä interaktiivisiin ja luoviin hankkeisiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että teemavuoden toimissa keskityttiin nuoreen sukupolveen sekä interaktiivisiin ja luoviin hankkeisiin;

| J. | ottaa huomioon, että teemavuosi 2018 järjestettiin vuonna, jolloin vietettiin tärkeitä historiallisia vuosipäivä; ottaa huomioon, että kyseisenä vuonna järjestettiin monia kansallisia ja kansainvälisiä juhla- ja muistotapahtumia, mikä väritti merkittävästi Euroopan kulttuurikarttaa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että teemavuosi 2018 järjestettiin vuonna, jolloin vietettiin tärkeitä historiallisia vuosipäivä; ottaa huomioon, että kyseisenä vuonna järjestettiin monia kansallisia ja kansainvälisiä juhla- ja muistotapahtumia, mikä väritti merkittävästi Euroopan kulttuurikarttaa;

| K. | ottaa huomioon, että yksi teemavuoden saavutuksista oli kestävien yhteyksien eurooppalaisen sidosryhmäverkoston perustaminen; katsoo, että tämän verkoston olisi oltava kestävä ja pysyvä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yksi teemavuoden saavutuksista oli kestävien yhteyksien eurooppalaisen sidosryhmäverkoston perustaminen; katsoo, että tämän verkoston olisi oltava kestävä ja pysyvä;

| L. | ottaa huomioon, että paikalliset ja yleiseurooppalaiset valtiosta riippumattomat järjestöt ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta myötävaikuttivat todella merkittävästi teemavuoden onnistumiseen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että paikalliset ja yleiseurooppalaiset valtiosta riippumattomat järjestöt ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta myötävaikuttivat todella merkittävästi teemavuoden onnistumiseen;

| M. | ottaa huomioon, että kulttuuriperintöä koskevan Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 84 prosenttia vastaajista jäsenvaltioissa on sitä mieltä, että kulttuuriperintö on tärkeää heille henkilökohtaisesti sekä heidän paikallisyhteisölleen, ja kahdeksan kymmenestä (80 prosenttia) pitää sitä tärkeänä koko Euroopan unionille; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kulttuuriperintöä koskevan Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 84 prosenttia vastaajista jäsenvaltioissa on sitä mieltä, että kulttuuriperintö on tärkeää heille henkilökohtaisesti sekä heidän paikallisyhteisölleen, ja kahdeksan kymmenestä (80 prosenttia) pitää sitä tärkeänä koko Euroopan unionille;

| N. | ottaa huomioon, että lähes kolmannes Unescon maailmanperintöluettelon kohteista sijaitsee EU27-maissa, mukaan lukien 326 kulttuurikohdetta, 26 luonnonkohdetta ja viisi sekalaista kohdetta; ottaa huomioon, että koko Euroopan osuus Unescon maailmanperintöluettelosta on lähes puolet; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että lähes kolmannes Unescon maailmanperintöluettelon kohteista sijaitsee EU27-maissa, mukaan lukien 326 kulttuurikohdetta, 26 luonnonkohdetta ja viisi sekalaista kohdetta; ottaa huomioon, että koko Euroopan osuus Unescon maailmanperintöluettelosta on lähes puolet;

| O. | ottaa huomioon, että Unescon aineetonta kulttuuriperintöä koskevaan edustavaan luetteloon sisältyy vähintään 131 merkintää, jotka koskevat EU27-maita; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Unescon aineetonta kulttuuriperintöä koskevaan edustavaan luetteloon sisältyy vähintään 131 merkintää, jotka koskevat EU27-maita;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan ja Pohjois-Amerikan osuus Unescon Memory of the World International Register -luettelossa on 52 prosenttia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan ja Pohjois-Amerikan osuus Unescon Memory of the World International Register -luettelossa on 52 prosenttia;

| Q. | ottaa huomioon, että Euroopan kulttuuriperintötunnus on tähän mennessä myönnetty 48 eurooppalaiselle kohteelle; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Euroopan kulttuuriperintötunnus on tähän mennessä myönnetty 48 eurooppalaiselle kohteelle;

| R. | ottaa huomioon, että lähes yhdeksän kymmenestä (88 prosenttia) kyselyyn osallistuneesta eurooppalaisesta katsoo, että Euroopan kulttuuriperintöä olisi opetettava kouluissa (43); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että lähes yhdeksän kymmenestä (88 prosenttia) kyselyyn osallistuneesta eurooppalaisesta katsoo, että Euroopan kulttuuriperintöä olisi opetettava kouluissa (43);

| S. | ottaa huomioon, että teemavuosi 2018 osoitti, että kulttuuriperintö voi tarjota perustan kansainvälisille hankkeille, joihin osallistuu kaikenikäisiä kansalaisia ja joiden avulla kansalaiset voivat olla yhteydessä asiantuntijoihin; toteaa, että nämä hankkeet osoittautuivat hyviksi välineiksi lisätä tietoisuutta Euroopan yhteisestä kulttuurihistoriasta; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että teemavuosi 2018 osoitti, että kulttuuriperintö voi tarjota perustan kansainvälisille hankkeille, joihin osallistuu kaikenikäisiä kansalaisia ja joiden avulla kansalaiset voivat olla yhteydessä asiantuntijoihin; toteaa, että nämä hankkeet osoittautuivat hyviksi välineiksi lisätä tietoisuutta Euroopan yhteisestä kulttuurihistoriasta;

| T. | ottaa huomioon, että digitalisoinnin kehitys luo uusia mahdollisuuksia ja haasteita Euroopan kulttuurialalle ja luoville toimialoille; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että digitalisoinnin kehitys luo uusia mahdollisuuksia ja haasteita Euroopan kulttuurialalle ja luoville toimialoille;

| U. | ottaa huomioon, että neuvoston 21. joulukuuta 2018 hyväksymä kulttuurialan työsuunnitelmassa vuosiksi 2019–2022 kulttuuriperinnön kestävyys on ensimmäinen eurooppalaisen kulttuuripolitiikan alan yhteistyön viidestä painopisteestä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että neuvoston 21. joulukuuta 2018 hyväksymä kulttuurialan työsuunnitelmassa vuosiksi 2019–2022 kulttuuriperinnön kestävyys on ensimmäinen eurooppalaisen kulttuuripolitiikan alan yhteistyön viidestä painopisteestä;

| V. | ottaa huomioon, että covid-19-epidemia on häirinnyt useimpia kulttuuritapahtumia ja heikentänyt vakavasti ihmisten mahdollisuuksia vierailla suuressa osassa Euroopan kulttuuriperintöä, nauttia niistä ja opiskella niitä ja että digitaaliset keinot ovat usein ainoa mahdollinen tapa tutustua tähän perintöön; ottaa huomioon, että julkisten kokoontumisten ja tapahtumien rajoittamisella tai kieltämisellä, museoiden sulkemisella ja matkustusrajoituksilla on ollut erittäin haitallisia vaikutuksia taiteilijoihin ja kulttuurialan toimijoihin; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että covid-19-epidemia on häirinnyt useimpia kulttuuritapahtumia ja heikentänyt vakavasti ihmisten mahdollisuuksia vierailla suuressa osassa Euroopan kulttuuriperintöä, nauttia niistä ja opiskella niitä ja että digitaaliset keinot ovat usein ainoa mahdollinen tapa tutustua tähän perintöön; ottaa huomioon, että julkisten kokoontumisten ja tapahtumien rajoittamisella tai kieltämisellä, museoiden sulkemisella ja matkustusrajoituksilla on ollut erittäin haitallisia vaikutuksia taiteilijoihin ja kulttuurialan toimijoihin;

| W. | ottaa huomioon, että vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä parhaillaan käytävissä neuvotteluissa on mahdollisuus asettaa uusia ja suotuisia ehtoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista kulttuuriperintöön tehtäville investoinneille; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä parhaillaan käytävissä neuvotteluissa on mahdollisuus asettaa uusia ja suotuisia ehtoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista kulttuuriperintöön tehtäville investoinneille;

Kulttuuriperinnön arvon tunnustaminen

| 1. | katsoo, että kulttuuriperintö on korvaamaton voimavara, jonka avulla voimme pohtia historiaa, keskustella siitä kriittisesti ja tunnistaa paitsi erilaiset muistot myös meitä kaikkia yhdistävät tekijät ja edistää siten monimuotoisuutta, vuoropuhelua, yhteenkuuluvuutta, solidaarisuutta ja keskinäistä ymmärtämystä sekä lisätä tietoa aineellisesta, aineettomasta, luonnollisesta ja digitaalisesta omaisuudestamme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille kulttuuriperinnön merkityksen luovuuden, innovoinnin ja kestävyyden edistämisessä sekä älyllisen kapasiteetin kehittämisessä; katsoo, että kulttuuriperintö voi myös toimia inspiraation ja nauttimisen lähteenä ja edistää virkistystoimintaa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että kielet mahdollistavat Euroopan kulttuuriperinnön rikkauden ja monimuotoisuuden ja edistävät sitä, koska äidinkielet välittävät arvoja ja tietoa ja niitä käytetään myös aineettoman kulttuuriperinnön välittämiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tehokkaampiin toimiin kielten moninaisuuden suojelemiseksi, kehittämiseksi ja edistämiseksi digitaalisella aikakaudella, myös varaamalla riittävästi määrärahoja uhanalaisiksi luokiteltuja kieliä koskevaan politiikkaan ja lisäämällä EU:n kansalaisten tietoisuutta kyseisten yhteisöjen edustamasta kielellisestä ja kulttuurisesta rikkaudesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että Euroopan vähemmistöjen kulttuuriperintö on otettava täysimääräisesti huomioon kaikissa eurooppalaista perintöä koskevissa pohdinnoissa sitoutumalla tunnustamaan niiden panos unionin kulttuuriseen, kielelliseen ja taiteelliseen rikkauteen ja monimuotoisuuteen ja edistämään sitä sekä pyrkimään laatimaan ja toteuttamaan yhteisiä ja koordinoituja toimenpiteitä näiden kulttuurien kestävää hallintaa ja edistämistä varten; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa eurooppalaisten ja yleiseurooppalaisten kulttuuritapahtumien ja perinteisten kulttuurifestivaalien merkitystä tietoisuuden lisäämisessä Euroopan kulttuurisesta rikkaudesta ja monimuotoisuudesta; kannustaa jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan tällaista toimintaa ja suojelemaan perinteitään; kehottaa komissiota harkitsemaan tällaisten aloitteiden rahoittamista; |
| --- | --- |

5.

Koulutus ja taidot

| 6. | korostaa kaikenlaisen kulttuuriperintöön ja humanistisiin tieteisiin, kuten historiaan ja filosofiaan, liittyvän virallisen ja epävirallisen oppimisen sekä arkioppimisen merkitystä kaiken ikäisille ihmisille; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vammaisiin oppilaisiin ja opiskelijoihin sekä heikommista lähtökohdista tuleviin oppilaisiin ja opiskelijoihin; muistuttaa, että on tärkeää sisällyttää erilaisia taiteen muotoja, kuten musiikki, elokuva, teatteri, kirjallisuus, suunnittelu ja arkkitehtuuri, koulujen opetussuunnitelmiin tai opetussuunnitelmien tukitoimiin; katsoo, että teemavuoden yhteydessä tuotettua erilaista olemassa olevaa aineistoa, kuten asiaankuuluvaa eTwinning-pakettia, olisi tuotava esiin aktiivisemmin; kehottaa komissiota sisällyttämään kulttuuriperinnön kattavammin eurooppalaista koulutusaluetta koskevaan strategiaansa, jotta opiskelijoita voidaan auttaa kehittämään vahva tunne Euroopan kansalaisuudesta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo tässä yhteydessä, että Euroopan historian talolle on annettava riittävä rahoitus, jotta siitä voi tulla tiedon ja yhteistyön keskus nuorille tutkijoille, opettajille ja opiskelijoille kaikkialta EU:sta ja se voi myös toimia välineenä, jolla edistetään Euroopan kulttuuriperintöä; katsoo, että on kehitettävä uusia tapoja edistää pääsyä Euroopan parlamenttiin muun muassa digitaalisten tutustumiskierrosten avulla, jotta parlamentti voi toimia täysipainoisesti yhdyskäytävänä kaikille kansalaisille niin, että he voivat oppia yhteisistä eurooppalaisista kokemuksista ja niiden erilaisista tulkinnoista; kannustaa tässä yhteydessä perustamaan asteittain ja taloudellisten valmiuksien mukaan Euroopan laajuisen keskusten yhteistyöverkoston parlamentin tarjoamissa puitteissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa kasvavaa roolia, joka digitaalisella koulutuksella voi olla kulttuuriperintöä koskevan ja sen kautta tapahtuvan oppimisen mahdollistamisessa; katsoo, että on kehitettävä korkealaatuisia verkko-oppimisaloitteita, kuten verkossa avoimia massakursseja, jotta olisi helpompaa oppia tuntemaan kulttuuriperintöä ja jotta kulttuuriperintöön liittyviä taitoja parannettaisiin kaikkialla Euroopassa; katsoo tässä yhteydessä, että digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma voi edistää merkittävästi tämän tavoitteen saavuttamista, ja kehottaa sisällyttämään suunnitelmaan ehdotetun päivityksen kulttuuriperintökasvatuksen tukemiseen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää huolestuttavina ammattitaitoisten käsityöläisten, restaurointialan ammattilaisten ja kulttuuriperintöalan asiantuntijoiden kasvavaa puutetta sekä vaikeuksia houkutella nuoria oppimaan tämäntyyppisiä taitoja; korostaa, että ei ole olemassa systeemistä lähestymistapaa eikä tehokkaita mekanismeja, kuten ikivanhojen tekniikoiden koulutuskursseja asiaankuuluvien taitojen ja tietojen välittämiseksi, mikä vaarantaa Euroopan kulttuuriperinnön; katsoo, että kulttuuriperinnön laadun säilyttäminen tulevaisuudessa on mahdollista vain, jos asiaankuuluvat taidot ja tietämys säilytetään kattavasti, myös digitaalisin keinoin, ja jos ne siirretään eteenpäin; kehottaa siksi komissiota varmistamaan, että kulttuuriperinnön säilyttämistä koskeviin tuleviin aloitteisiin sisältyy tarvittavien käytäntöjen ja tietojen säilyttäminen; muistuttaa vaihdon arvosta ja korostaa tässä yhteydessä Erasmus+-ohjelman merkitystä, sillä se mahdollistaa myös oppisopimuskoulutettavien liikkuvuuden; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toistaa, että on tarpeen parantaa sosioekonomisia oloja ja työoloja ja sukupuolten tasapuolista edustusta sekä edistää kulttuuriperintöalalla työskentelevien toimijoiden ja työntekijöiden, myös vammaisten henkilöiden, liikkuvuusmahdollisuuksia; panee tässä yhteydessä merkille ammattipätevyyden tunnustamisen merkityksen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että on jatkettava kulttuuriperinnön arvoa Euroopalle koskevan tietoisuuden lisäämistä ja pyrittävä tavoittamaan kansalaiset ja sidosryhmät paikallistasolla; korostaa Euroopan kulttuuriperinnön paremman tuntemuksen merkitystä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja toteaa, että tällaisen tiedon saatavuus edistäisi erityisesti maahanmuuttajataustaisten kansalaisten ja heidän perheidensä sosiaalista ja kulttuurista osallisuutta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen perustaa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) yhteyteen uusi kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisö (KIC), jossa otetaan huomioon sosiaalinen monimuotoisuus ja jossa kulttuuriperintöä olisi myös pidettävä innoituksen lähteenä nykyajan luomiselle ja ratkaisuille; |
| --- | --- |

12.

Digitaalinen kulttuuriperintö

| 13. | tunnustaa digitaalisen kulttuuriperinnön merkityksen, sillä yhä useammalla ihmisellä, myös heikommista lähtökohdista tulevilla ja vammaisilla, on ennennäkemättömiä keinoja ja yhtäläiset mahdollisuudet osallistua kulttuuriaineiston hyödyntämiseen; panee merkille digitaalisen kulttuuriperinnön kasvavan merkityksen erityisesti pandemioiden ja niihin liittyvien sulkutoimien aikana, kun virtuaaliset museokiertueet ja näyttelyt, digitaaliset kirjastot, verkkotietosanakirjat ja vastaavat digitaaliset ratkaisut ja virtuaaliset viestintävälineet tarjoavat lohtua ja ovat ainoa keino, jolla ihmiset voivat tutustua kulttuuriperintöön ja kulttuuriin ja osallistua niihin laajemmin; korostaa, että on tärkeää digitoida kulttuuriaineisto, jotta se ensinnäkin säilyisi tuleville sukupolville (tallennustoiminto) ja jotta se saataisiin helpommin yleisön saataville tuomalla kulttuuriperintö verkkoon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että asiaankuuluvat teknologiset edistysaskeleet, kuten digitaalinen tutkimus, 3D-mallintaminen ja -painaminen, laajennettu todellisuus ja virtuaalinen todellisuus sekä tekoälyn ja massadatan rooli, avaavat uusia mahdollisuuksia kulttuuriperinnön keräämisen, säilyttämisen ja visualisoinnin lisäksi myös sen sovellusten käsittelyyn, analysointiin, jälleenrakentamiseen ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa Europeana-hankkeen merkitystä Euroopan digitaalisena kirjastona, arkistona ja museona sekä koulutusalustana; kehottaa tehostamaan toimia foorumin kehittämiseksi edelleen muun muassa myöntämällä sille riittävästi rahoitusta ja edistämällä sitä enemmän suurelle yleisölle ja opettajille; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että digitoitava aineisto on valittava puolueettomasti, jotta varmistetaan digitaalisten arkistojen ja kokoelmien uskottavuus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että on myös edistettävä digitoitujen arkistojen olemassaoloa ja arvoa sekä parannettava kansalaisten digitaalisia taitoja, jotta digitaalisen sisällön käyttöönottoa voidaan lisätä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että verkkotietosanakirjat ovat korvaamattoman arvokas varmennetun ja luotettavan tiedon lähde, jonka avulla on mahdollista tutustua kulttuuriperintöön ja jolla on oma roolinsa kulttuuriperinnön säilyttämisessä ja edistämisessä, ja että ne ovat myös tärkeä väline, jonka avulla voidaan luokitella ja tarjota pysyvä pääsy jo digitaalisessa muodossa luotuun kulttuuriperintöön; katsoo, että verkkotietosanakirjojen edistämiseen, kehittämiseen ja parantamiseen olisi osoitettava enemmän resursseja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että yhteentoimivuus on keskeinen tekijä sen varmistamisessa, että digitaalista sisältöä voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää pitkällä aikavälillä; korostaa tässä yhteydessä standardien ja kehysten merkitystä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa lisäämään jäsenvaltioiden ja asianomaisten alojen välistä yhteistyötä, jotta digitoitua kulttuuriperintöä voidaan edistää kattavasti; suhtautuu myönteisesti kulttuuriperinnön digitoinnin edistämistä koskevaan yhteistyöjulistukseen, jonka lähes kaikki jäsenvaltiot ovat nyt allekirjoittaneet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa tarvetta luoda kattava EU:n kehys, johon sisältyy riittävä rahoitus digitoidun ja jo alun perin digitaalisen kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja tunnetuksi tekemiseksi; huomauttaa, että tarvitaan kansallisia säilyttämispolitiikkoja, joiden puitteissa tehtävät valintapäätökset perustuvat selkeästi määriteltyihin periaatteisiin ja jotka toteutetaan vastuullisesti; toteaa, että digitaaliset kuraattorit voivat antaa korvaamattoman panoksen sen varmistamiseen, että digitaalista kulttuuriperintöä suojellaan ja että se on eurooppalaisen ja maailmanlaajuisen yleisön saatavilla eri kielillä; panee kiinnostuneena merkille EAKR:n kautta jo toteutetut lukuisat digitointihankkeet ja kehottaa ottamaan seuraavalla ohjelmakaudella huomioon tämäntyyppisen rahoituksen jatkuvuuden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa saattamaan kattavasti ajan tasalle kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 27. lokakuuta 2011 annetun komission suosituksen, jotta voidaan ottaa huomioon teknologian kehitys ja viime vuosikymmenen haasteet ja mahdollisuudet; katsoo kuitenkin, että keskittyminen digitaaliseen perintöön ei saisi tapahtua nykyisen aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön ja siihen liittyvien työpaikkojen suojelun kustannuksella; |
| --- | --- |

22.

Taloudellinen potentiaali ja kestävyys

| 23. | korostaa, että kulttuuriperintöalan panos talouskehitykseen on huomionarvoinen ja sillä on heijastusvaikutuksia muihin talouden aloihin; muistuttaa kulttuuriperinnön ja kestävän kehityksen välisestä vahvasta korrelaatiosta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että kestävä kulttuurimatkailu sisältää merkittäviä mahdollisuuksia luoda kasvua ja työpaikkoja EU:ssa, sillä jo neljä kymmenestä matkailijasta valitsee kohteensa sen kulttuuritarjonnan perusteella; korostaa kuitenkin, että kulttuurimatkailua on edistettävä osallistavalla tavalla ottaen huomioon paikallisyhteisöt ja -taloudet sekä elämäntavat ja perinteet ja että on löydettävä tasapaino taloudellisten, sosiaalisten, kulttuuristen ja ympäristöön liittyvien vaatimusten välillä; toteaa, että koska kulttuuriperintökohteet saavat vain hyvin pienen osan tuottamastaan taloudellisesta arvosta, niitä varten tarvitaan uusia, vaihtoehtoisia ja vakaita rahoituslähteitä, jotta ne voivat edelleen toimia kestävän matkailun vauhdittajina; |
| --- | --- |

24.

| 25. | huomauttaa, että kulttuuriperintökohteiden olemassaolo kannustaa ihmisiä matkustamaan ja oppimaan uutta erilaisista yhteiskunnista ja kulttuureista; muistuttaa, että 72 prosenttia tutkitussa 15–24-vuotiaiden ikäryhmässä katsoo, että kulttuuriperinnön olemassaolo voi vaikuttaa heidän lomakohteensa valintaan; korostaa tässä yhteydessä roolia, joka voi olla DiscoverEU-aloitteella; panee kuitenkin merkille, että aloite ei ole hyödyttänyt nuoria tasapuolisesti; kehottaa komissiota etsimään tapoja ottaa paremmin mukaan nuoria, jotka ovat sosiaaliselta taustaltaan muita heikommassa asemassa tai jotka ovat kotoisin jäsenvaltioiden maaseutualueilta tai syrjäisiltä alueilta tai sellaisista jäsenvaltioista, joilla ei ole hyviä rautatieyhteyksiä muihin EU-maihin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vahvoja mekanismeja, joilla estetään kulttuuriperinnön liiallinen hyödyntäminen, myös matkailijavirtojen huonon hallinnan kautta; varoittaa sellaisten lyhyen aikavälin kaupallisten etujen vaikutuksesta, jotka saattavat heikentää kulttuurikohteiden ja -käytäntöjen aitoutta ja heikentää niiden laatua; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti siihen, että käynnistetään kulttuuriperintöä koskeva toimintaohjelma, jolla pyritään vertaisoppimisen avulla vahvistamaan kulttuuriperintöä koskevaa politiikkaa paikallis- ja aluetasolla; korostaa valmiuttaan seurata ja tukea ohjelmaa, jos se osoittautuu onnistuneeksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnustaa Euroopan kulttuuripääkaupunkien merkityksen kaupunkien ja alueiden edistämisessä, sillä luomalla taloudelliset puitteet niiden kulttuuristen, taiteellisten ja sosiaalisten hankkeiden ympärille ne integroivat kestävän matkailun käsitteen ja vahvistavat aineellista ja aineetonta perintöään, perinteitään ja innovaatioitaan kaikkien unionin kansalaisten ja unionin rajojen ulkopuolisten kansalaisten eduksi ja arvostamiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suosittelee lisätoimia, joilla edistetään matkustamista vähemmän tunnettuihin ja suosittuihin kohteisiin ja maaseutualueille sekä matkailua sesonkiajan ulkopuolella, jotta edistetään matkailun kestävyyttä ja saavutettavuutta erityisesti vammaisten henkilöiden ja ikääntyneiden kannalta; korostaa roolia, joka maaseuturahastolla voi olla paikallisten matkailualoitteiden tukemisessa erityisesti Leader-ohjelman kautta; vaatii, että tälle ohjelmalle myönnetään riittävästi rahoitusta ohjelmakaudella 2021–2027; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää huolestuttavina saastumisen, vandalismin, varkauksien, huonosti hallitun matkailun ja hallitsemattoman kehittämisen sekä maailmanlaajuisen ilmaston lämpenemisen ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia kulttuuriperintöön, erityisesti koska äärimmäiset sääilmiöt, kuten rankkasateet, helleaallot, tulvat, tulipalot ja vaaralliset tuulet ovat lisääntyneet; korostaa, että tarvitaan toimia, myös jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa, ja kehottaa komissiota ehdottamaan konkreettisia toimia kulttuuriperinnön säilyttämiseksi ja suojelemiseksi ottaen huomioon nämä luonnonuhat ja ihmisen aiheuttamat vaarat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa kansalaisyhteiskunnan roolia ja vapaaehtoistyön merkitystä ja arvoa kulttuuriperinnön suojelussa ja jopa sen löytämisessä ja korostaa sen merkitystä sekä vapaaehtoistyöntekijöiden asiaan tuomaa tietoa, asiantuntemusta ja energiaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimien tukemista tältä osin; panee merkille roolin, joka Euroopan solidaarisuusjoukoilla voi olla siinä, että nuoret voivat osallistua Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja kunnostamiseen sekä tietoisuuden lisäämiseen; suhtautuu myönteisesti aloitteeseen sisältyvään kulttuuriperintöä koskevaan erityiseen pyyntöön; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on lisäksi huolissaan uhista, joita terrorismi aiheuttaa kulttuuriperinnölle sekä Euroopassa että sen ulkopuolella; tuomitsee kulttuuriperintökohteiden tuhoamisen; katsoo, että EU:n olisi osallistuttava aktiivisemmin kulttuuriperinnön restauroinnin, säilyttämisen ja suojelun edistämiseen kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että EU:n olisi sisällytettävä kulttuuriperinnön suojelu yhtenä edellytyksenä liittymisneuvotteluja käyville ehdokasmaille; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toistaa, että kulttuuriesineiden laiton kauppa, myös digitaalisten kanavien kautta, on vakava ongelma, jolla on maailmanlaajuinen ulottuvuus ja joka edellyttää koordinoituja toimia paitsi jäsenvaltioiden kesken myös kansainvälisellä tasolla; huomauttaa, että kaikissa Euroopan kulttuuriperintöä koskevissa pohdinnoissa on myös tarkasteltava uudelleen teoksia ja kulttuuriesineitä, joita on ryöstetty, varastettu tai hankittu laittomasti sodan aikana; toistaa tukevansa lähtöisyystutkimuksen aktiivista edistämistä teemavuoden yhteydessä; |
| --- | --- |

33.

Kohti kulttuuriperintöä koskevaa strategista lähestymistapaa

| 34. | kehottaa komissiota omaksumaan integroidumman lähestymistavan kulttuuriperintöön ja käsittelemään yhtäläisesti aineellista, aineetonta, luonnonperintöä ja digitaalista perintöä sekä lähentämään näitä ulottuvuuksia toisiinsa liittyvinä ja erottamattomina elementteinä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa tarvetta perustaa kaikilla tasoilla, etenkin EU:n tasolla, pysyvä foorumi, jonka ytimessä on järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, kulttuuriperintöä koskeviin toimiin liittyvää yhteistyötä ja niiden koordinointia varten, ja tukea sitä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | antaa tunnustusta kulttuuriperintöä koskevalle eurooppalaiselle toimintakehykselle; korostaa, että toimintakehykseen sisältyvät toimet on toteutettava ja niitä varten on oltava riittävät resurssit; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että komission teettämien tutkimusten havainnot ja suositukset olisi otettava huomioon kulttuuriperinnön säilyttämistä koskevissa komission toimissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jälleen komissiota perustamaan koko EU:n yhteisen portaalin, jonka nimeksi tulee ”Tunne Eurooppa” ja johon koottaisiin tietoa kaikista EU:n ohjelmista, joista rahoitetaan kulttuuriperintöä, sekä ottamaan komissiossa käyttöön yhteisen lähestymistavan parantamalla kulttuuriperintöön liittyvien eri politiikanalojen välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää valitettavana, että Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskeva tiedottaminen ei ole riittävän kehittynyttä, ja kehottaa tukemaan siihen kuuluvien kohteiden verkoston perustamista; katsoo, että kohteita, joille tämä merkki on jo myönnetty, on tuotava esiin ja niille on tarjottava logistista tukea; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa tekemään strategista yhteistyötä Euroopan unionin ja muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Unescon ja Euroopan neuvoston, välillä, jotta voidaan paremmin koordinoida kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja edistämiseen liittyviä toimia ja yhteisiä normeja sekä vaihtaa parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille, että lähes kolme neljäsosaa kyselyyn vastanneista eurooppalaisista katsoo, että julkisen vallan olisi osoitettava enemmän varoja kulttuuriperintöön; korostaa tarvetta lisätä kulttuuriperintöön liittyvään toimintaan myönnettävää EU:n rahoitusta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa tarvetta lisätä kulttuuriperinnön ja kulttuurin rahoitusta laajemmin vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä; kehottaa jälleen kaksinkertaistamaan Luova Eurooppa -ohjelman määrärahat ja kolminkertaistamaan Erasmus+-ohjelman määrärahat seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; korostaa Luova Eurooppa -ohjelman mahdollisuuksia luoda yhteyksiä elävän taiteen ja aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön välille; kehottaa vahvistamaan Euroopan horisontti -ohjelman kulttuuriperintötutkimukseen tarkoitettuja määrärahoja; panee merkille, että tarvitaan synergioita muiden alakohtaisten politiikkojen sekä rakennerahastojen, unionin eri ohjelmien, kuten Euroopan horisontti -ohjelman, Luova Eurooppa -ohjelman ja Life-ohjelman, ja rahoitusjärjestelmien välillä, jotta kulttuuriperintö todella korostuu; toteaa, että on tärkeää lisätä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen potentiaalia kulttuuriperinnön säilyttämisessä; toistaa kantansa, jonka mukaan investointeja kulttuuri- ja kestävän matkailun infrastruktuuriin olisi pidettävä pienimuotoisina ja tukikelpoisina silloin, kun EAKR:n yhteisrahoitus on enintään 10 miljoonaa euroa, ja että jos infrastruktuuria pidetään maailman kulttuuriperintönä, enimmäismäärä olisi nostettava 20 miljoonaan euroon; |
| --- | --- |

42.

| 43. | katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan olisi sisällytettävä toimia, joilla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia kulttuuriperintöön ja joissa otetaan huomioon, että kulttuuriperinnöllä voi olla merkittävä rooli ilmastokestävyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa koulutuksen, tutkimuksen ja kestävien eurooppalaisten perinnekäytäntöjen mukauttamisen avulla; |
| --- | --- |

43.

| 44. | suhtautuu myönteisesti kulttuurialan ja luovien toimialojen nopeaan reagointiin ja solidaarisuuden ilmaisemiseen covid-19-kriisin aikana asettamalla kulttuuriperintö laajasti ja vapaasti yleisön saataville verkossa; on erittäin huolissaan covid-19:n jälkeisistä valtavista vaikutuksista kulttuuriperintöön sekä kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin; kehottaa komissiota tekemään kattavan analyysin pandemian vaikutuksista asianomaisiin aloihin ja erityisesti kulttuuriperintöalaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan riittävää ja kohdennettua taloudellista tukea näiden alojen kriisin lievittämiseksi ja niiden työntekijöiden auttamiseksi, mukaan lukien sosiaalietuuksien saatavuus epätyypillisissä työsuhteissa oleville; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa tehostamaan toimia kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden antaman alkuvauhdin hyödyntämiseksi, jotta sen pohjalta voidaan kehittää pitkäkestoisia toimia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla, sillä tämä puolestaan antaisi positiivisen taloudellisen, kulttuurisen ja sosiaalisen panoksen ja auttaisi kehittämään kaikkien eurooppalaisten tunnetta kuulumisesta eurooppalaiseen kulttuurialueeseen sekä yhteisestä vastuusta kulttuuriperinnön säilyttämisessä, rikastuttamisessa ja edistämisessä; kehottaa komissiota harkitsemaan uuden kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden järjestämistä tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa sisällyttämään Euroopan yhdentymisen kulttuurisen ulottuvuuden, kulttuuriperintö mukaan luettuna, Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin strategisiin aiheisiin; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/convention.

(2)  http://whc.unesco.org/archive/convention-en.pdf.

(3)  https://ich.unesco.org/doc/src/2003_Convention_Basic_Texts-_2018_version-EN.pdf.

(4)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000126065.locale=en.

(5)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000082464.locale=en.

(6)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000133378.locale=en.

(7)  EUVL L 159, 28.5.2014, s. 1.

(8)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 88.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0021.

(10)  EUVL C 463, 23.12.2014, s. 1.

(11)  EYVL C 193, 11.7.2000, s. 1.

(12)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 36.

(13)  EUVL C 196, 8.6.2018, s. 20.

(14)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199.

(15)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/80882.

(16)  EUVL C 195, 12.6.2015, s. 22.

(17)  EUVL L 131, 20.5.2017, s. 1.

(18)  EUVL L 283, 29.10.2011, s. 39.

(19)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=58564.

(20)  https://davosdeclaration2018.ch/media/Brochure_Declaration-de-Davos-2018_WEB_2.pdf.

(21)  https://www.ace-cae.eu/uploads/tx_jidocumentsview/LEEUWARDEN_STATEMENT_FINAL_EN-NEW.pdf

(22)  https://www.diplomatie.gouv.fr/en/french-foreign-policy/europe/news/article/declaration-adopted-during-the-informal-meeting-of-european-union-member-state.

(23)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=018.

(24)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2018/09/Berlin-Call-Action-Eng.pdf

(25)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2019/11/Paris-Manifesto_English.pdf

(26)  http://blogs.encatc.org/culturalheritagecountsforeurope/wp-content/uploads/2015/06/CHCfE_FULL-REPORT_v2.pdf.

(27)  https://onedrive.live.com/?authkey=%21ALGmRQscySOLV5Q&cid=19E1928B8C6B7F5A&id=19E1928B8C6B7F5A%21157090&parId=19E1928B8C6B7F5A%21105860&o=OneUp.

(28)  https://op.europa.eu/portal2012-portlet/html/downloadHandler.jsp?identifier=8fe9ea60-4cea-11e8-be1d-01aa75ed71a1&format=pdf&language=en&productionSystem=cellar&part=.

(29)  http://openarchive.icomos.org/2083/1/European_Qualit/y_Principles_2019_EN.PDF.

(30)  https://www.icomos.org/charters/venice_e.pdf.

(31)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168007a087.

(32)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007bd25.

(33)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/strategy_on_research_and_innovation/presentations/horizon_europe_en_investing_to_shape_our_future.pdf.

(34)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221.

(35)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(36)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289.

(37)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 42

(38)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 13.

(39)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 52.

(40)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104.

(41)  Laskelmat perustuvat seuraaviin tietoihin: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Population_and_population_change_statistics.

(42)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0548&from=FI., s. 4.

(43)  https://ec.europa.eu/culture/fi/cultural-heritage/cultural-heritage-eu-policies/kulttuuriperinto-ja-koulutus, s. 68.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/34

---

P9_TA(2021)0009

Tekoäly: kansainvälisen oikeuden tulkintaa ja soveltamista koskevat kysymykset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 tekoälystä: kansainvälisen oikeuden tulkintaa ja soveltamista, siltä osin kuin se koskee Euroopan unionia, siviili- ja sotilaskäytön alalla sekä valtion valtuuksia rikosoikeuden soveltamisalan ulkopuolella koskevat kysymykset (2020/2013(INI))

(2021/C 456/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan ja sen 2, 3, 10, 19, 20, 21,114, 167, 218, 225 ja 227 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan ja sen 2, 3, 10, 19, 20, 21,114, 167, 218, 225 ja 227 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 ja 227 artiklaan kirjatun vetoomusoikeuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 ja 227 artiklaan kirjatun vetoomusoikeuden,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1) (rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1) (rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2) (yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2) (yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (3) (yleinen tietosuoja-asetus) ja luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (3) (yleinen tietosuoja-asetus) ja luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (4),

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2018 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2018/1488 Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2018 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2018/1488 Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle robotiikkaa koskevista yksityisoikeudellisista säännöistä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle robotiikkaa koskevista yksityisoikeudellisista säännöistä (6),

| — | ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan teollisuuden digitalisoinnista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan teollisuuden digitalisoinnista (7),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (8),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (9),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman tekoälyä ja robotiikkaa koskevasta kokonaisvaltaisesta Euroopan unionin teollisuuspolitiikasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman tekoälyä ja robotiikkaa koskevasta kokonaisvaltaisesta Euroopan unionin teollisuuspolitiikasta (10),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission valkoisen kirjan tekoälystä – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission valkoisen kirjan tekoälystä – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen (COM(2020)0065),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan datastrategiasta (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan datastrategiasta (COM(2020)0066),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

| — | ottaa huomioon komission kesäkuussa 2018 perustaman tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 8. huhtikuuta 2019 antaman raportin luotettavaa tekoälyä koskevista eettisistä ohjeista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kesäkuussa 2018 perustaman tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 8. huhtikuuta 2019 antaman raportin luotettavaa tekoälyä koskevista eettisistä ohjeista,

| — | ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista lisäpöytäkirjan ja alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista lisäpöytäkirjan ja alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston työryhmän (CEPEJ-GT-QUAL) joulukuussa 2018 hyväksymän asiakirjan eettisistä periaatteista tekoälyn käytössä oikeusjärjestelmissä ”European ethical Charter on the use of Artificial Intelligence in judicial systems and their environment”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston työryhmän (CEPEJ-GT-QUAL) joulukuussa 2018 hyväksymän asiakirjan eettisistä periaatteista tekoälyn käytössä oikeusjärjestelmissä ”European ethical Charter on the use of Artificial Intelligence in judicial systems and their environment”,

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2019 annetun OECD:n neuvoston suosituksen tekoälystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2019 annetun OECD:n neuvoston suosituksen tekoälystä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0001/2021),

Johdanto

| A. | ottaa huomioon, että tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvän teknologian kehittäminen etenee nopeasti ja ne vaikuttavat suoraan yhteiskuntiemme kaikkiin osa-alueisiin, myös sosiaalisiin ja taloudellisiin perusperiaatteisiin ja -arvoihin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvän teknologian kehittäminen etenee nopeasti ja ne vaikuttavat suoraan yhteiskuntiemme kaikkiin osa-alueisiin, myös sosiaalisiin ja taloudellisiin perusperiaatteisiin ja -arvoihin;

| B. | toteaa, että tekoäly on aiheuttamassa vallankumouksen sotilasdoktriinissa ja puolustustarvikkeiden alalla, sillä se mullistaa armeijoiden toimintatavan pääasiassa uusien autonomisten teknologioiden ja voimavarojen integroinnin ja käytön johdosta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että tekoäly on aiheuttamassa vallankumouksen sotilasdoktriinissa ja puolustustarvikkeiden alalla, sillä se mullistaa armeijoiden toimintatavan pääasiassa uusien autonomisten teknologioiden ja voimavarojen integroinnin ja käytön johdosta;

| C. | ottaa huomioon, että ihmiset vastaavat niin kutsutun tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvän teknologian kehittämisestä ja suunnittelusta ja heidän valintansa määrittävät, miten teknologialla voidaan hyödyttää yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ihmiset vastaavat niin kutsutun tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvän teknologian kehittämisestä ja suunnittelusta ja heidän valintansa määrittävät, miten teknologialla voidaan hyödyttää yhteiskuntaa;

| D. | katsoo, että unionin yhteisen kehyksen on katettava tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvien teknologioiden kehittäminen, käyttöönotto ja käyttö sekä varmistettava ihmisarvon ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että unionin yhteisen kehyksen on katettava tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvien teknologioiden kehittäminen, käyttöönotto ja käyttö sekä varmistettava ihmisarvon ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti;

| E. | ottaa huomioon, että unionilla ja sen jäsenvaltioilla on erityinen vastuu varmistaa, että tekoäly, robotiikka ja niihin liittyvät teknologiat – koska niitä voidaan käyttää rajojen yli – ovat ihmiskeskeisiä eli perimmiltään tarkoitettu palvelemaan ihmiskuntaa ja yhteistä hyvää ja siten edistämään kansalaisten hyvinvointia ja yleistä etua; katsoo, että unionin olisi autettava jäsenvaltioita tämän tavoitteen saavuttamisessa, erityisesti niitä, jotka ovat alkaneet pohtia oikeudellisten normien mahdollista kehittämistä tai lainsäädännön muuttamista tällä alalla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että unionilla ja sen jäsenvaltioilla on erityinen vastuu varmistaa, että tekoäly, robotiikka ja niihin liittyvät teknologiat – koska niitä voidaan käyttää rajojen yli – ovat ihmiskeskeisiä eli perimmiltään tarkoitettu palvelemaan ihmiskuntaa ja yhteistä hyvää ja siten edistämään kansalaisten hyvinvointia ja yleistä etua; katsoo, että unionin olisi autettava jäsenvaltioita tämän tavoitteen saavuttamisessa, erityisesti niitä, jotka ovat alkaneet pohtia oikeudellisten normien mahdollista kehittämistä tai lainsäädännön muuttamista tällä alalla;

| F. | katsoo, että EU:n kansalaiset hyötyisivät asianmukaisesta, tehokkaasta, avoimesta ja yhtenäisestä unionin tason sääntelymallista, joka tarjoaisi yrityksille riittävän selkeät edellytykset kehittää sovelluksia ja suunnitella liiketoimintamallejaan mutta varmistaisi samalla, että EU ja jäsenvaltiot säilyttävät määräysvallan vahvistettavaan sääntelyyn, jottei niiden olisi pakko omaksua tai hyväksyä muiden määrittämiä normeja; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että EU:n kansalaiset hyötyisivät asianmukaisesta, tehokkaasta, avoimesta ja yhtenäisestä unionin tason sääntelymallista, joka tarjoaisi yrityksille riittävän selkeät edellytykset kehittää sovelluksia ja suunnitella liiketoimintamallejaan mutta varmistaisi samalla, että EU ja jäsenvaltiot säilyttävät määräysvallan vahvistettavaan sääntelyyn, jottei niiden olisi pakko omaksua tai hyväksyä muiden määrittämiä normeja;

| G. | toteaa, että eettinen ohjaus, kuten tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän hyväksymät periaatteet, on hyvä lähtökohta, mutta se ei riitä varmistamaan, että yritykset toimivat oikeudenmukaisesti ja takaavat tehokkaan yksilöiden suojan; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että eettinen ohjaus, kuten tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän hyväksymät periaatteet, on hyvä lähtökohta, mutta se ei riitä varmistamaan, että yritykset toimivat oikeudenmukaisesti ja takaavat tehokkaan yksilöiden suojan;

| H. | katsoo tämän erityisen vastuun merkitsevän muun muassa, että on tarkasteltava kysymyksiä kansainvälisen oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta Euroopan unionin aktiiviseen osallistumiseen kansainvälisiin neuvotteluihin, siltä osin kuin tällaisen tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvän teknologian siviili- ja sotilaskäyttö koskee Euroopan unionia, samoin kuin kysymyksiä näitä teknologioita koskevista valtion valtuuksista rikosoikeuden soveltamisalan ulkopuolella; |
| --- | --- |

H.

katsoo tämän erityisen vastuun merkitsevän muun muassa, että on tarkasteltava kysymyksiä kansainvälisen oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta Euroopan unionin aktiiviseen osallistumiseen kansainvälisiin neuvotteluihin, siltä osin kuin tällaisen tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvän teknologian siviili- ja sotilaskäyttö koskee Euroopan unionia, samoin kuin kysymyksiä näitä teknologioita koskevista valtion valtuuksista rikosoikeuden soveltamisalan ulkopuolella;

| I. | katsoo, että on olennaisen tärkeää luoda asianmukainen ja kattava oikeudellinen kehys näiden teknologioiden eettisiä näkökohtia sekä vastuuta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta varten (erityisesti tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvien suuririskisiksi katsottujen teknologioiden osalta); katsoo, että tämän kehyksen on ilmennettävä sitä, että luontaisesti eurooppalaisia ja yleismaailmallisia humanistisia arvoja sovelletaan koko arvoketjuun tekoälyn kehittämisessä, käyttöönotossa ja käyttötavoissa; katsoo, että näitä eettisiä periaatteita on sovellettava tekoälyn kehittämiseen (myös tutkimukseen ja innovointiin), käyttöönottoon ja käyttöön noudattaen kaikilta osin unionin oikeutta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja arvoja; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että on olennaisen tärkeää luoda asianmukainen ja kattava oikeudellinen kehys näiden teknologioiden eettisiä näkökohtia sekä vastuuta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta varten (erityisesti tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvien suuririskisiksi katsottujen teknologioiden osalta); katsoo, että tämän kehyksen on ilmennettävä sitä, että luontaisesti eurooppalaisia ja yleismaailmallisia humanistisia arvoja sovelletaan koko arvoketjuun tekoälyn kehittämisessä, käyttöönotossa ja käyttötavoissa; katsoo, että näitä eettisiä periaatteita on sovellettava tekoälyn kehittämiseen (myös tutkimukseen ja innovointiin), käyttöönottoon ja käyttöön noudattaen kaikilta osin unionin oikeutta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja arvoja;

| J. | toteaa, että tässä tarkastelussa tutkitaan, missä määrin kansainvälisen julkisoikeuden ja kansainvälisen yksityisoikeuden ja EU:n oikeuden sääntöjä voidaan soveltaa näihin teknologioihin, ja nostetaan esiin haasteita ja riskejä, joita viimeksi mainitut aiheuttavat valtion valtuuksille, jotta niitä voidaan hallita asianmukaisesti ja oikeasuhteisesti; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että tässä tarkastelussa tutkitaan, missä määrin kansainvälisen julkisoikeuden ja kansainvälisen yksityisoikeuden ja EU:n oikeuden sääntöjä voidaan soveltaa näihin teknologioihin, ja nostetaan esiin haasteita ja riskejä, joita viimeksi mainitut aiheuttavat valtion valtuuksille, jotta niitä voidaan hallita asianmukaisesti ja oikeasuhteisesti;

| K. | toteaa, että komissio ei valkoisessa kirjassaan käsittele tekoälyn sotilaskäytön näkökohtia; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että komissio ei valkoisessa kirjassaan käsittele tekoälyn sotilaskäytön näkökohtia;

| L. | katsoo näiden ongelmien yhdenmukaisen unionin tason käsittelyn edellyttävän, että tekoälylle hyväksytään yhteinen määritelmä ja että varmistetaan Euroopan unionin perusarvojen sekä perusoikeuskirjan ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön periaatteiden noudattaminen; |
| --- | --- |

L.

katsoo näiden ongelmien yhdenmukaisen unionin tason käsittelyn edellyttävän, että tekoälylle hyväksytään yhteinen määritelmä ja että varmistetaan Euroopan unionin perusarvojen sekä perusoikeuskirjan ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön periaatteiden noudattaminen;

| M. | ottaa huomioon, että tekoäly tarjoaa ennennäkemättömiä mahdollisuuksia parantaa liikennealan suorituskykyä vastaamalla kasvavaa liikkumistarvetta sekä turvallisuus- ja ympäristönäkökohtia koskeviin haasteisiin ja tekemällä kaikista liikennemuodoista älykkäämpiä, tehokkaampia ja vaivattomampia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että tekoäly tarjoaa ennennäkemättömiä mahdollisuuksia parantaa liikennealan suorituskykyä vastaamalla kasvavaa liikkumistarvetta sekä turvallisuus- ja ympäristönäkökohtia koskeviin haasteisiin ja tekemällä kaikista liikennemuodoista älykkäämpiä, tehokkaampia ja vaivattomampia;

| N. | ottaa huomioon, että tekoälyn käsitteleminen puolustuksessa EU:n tasolla on välttämätöntä EU:n valmiuksien kehittämisen kannalta tällä alalla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tekoälyn käsitteleminen puolustuksessa EU:n tasolla on välttämätöntä EU:n valmiuksien kehittämisen kannalta tällä alalla;

Tekoälyn määritelmä

| 1. | pitää välttämättömänä hyväksyä yhteinen eurooppalainen oikeudellinen kehys, joka sisältää yhdenmukaistetut määritelmät ja yhteiset eettiset periaatteet ja kattaa myös tekoälyn sotilaskäytön; kehottaa siksi komissiota hyväksymään seuraavat määritelmät:






  — | ”tekoälyjärjestelmällä” tarkoitetaan joko ohjelmistopohjaista tai laitteisiin upotettua järjestelmää, joka simuloi älykästä käyttäytymistä muun muassa keräämällä ja käsittelemällä tietoa, analysoiden ja tulkiten ympäristöään sekä toimien osittain autonomisesti tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

1.

—

”tekoälyjärjestelmällä” tarkoitetaan joko ohjelmistopohjaista tai laitteisiin upotettua järjestelmää, joka simuloi älykästä käyttäytymistä muun muassa keräämällä ja käsittelemällä tietoa, analysoiden ja tulkiten ympäristöään sekä toimien osittain autonomisesti tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| — | ”autonomisella” tekoälyjärjestelmällä tarkoitetaan järjestelmää, joka toimii tulkiten tiettyjä syötteitä ja soveltaen muun muassa muttei yksinomaan ennalta määrättyjä ohjeita samalla kun sen käyttäytymistä säätelevät sille asetettu tavoite, jonka saavuttamiseen kyseinen käyttäytyminen tähtää, ja muut sen kehittäjän tekemät suunnitteluun liittyvät valinnat; |
| --- | --- |

—

”autonomisella” tekoälyjärjestelmällä tarkoitetaan järjestelmää, joka toimii tulkiten tiettyjä syötteitä ja soveltaen muun muassa muttei yksinomaan ennalta määrättyjä ohjeita samalla kun sen käyttäytymistä säätelevät sille asetettu tavoite, jonka saavuttamiseen kyseinen käyttäytyminen tähtää, ja muut sen kehittäjän tekemät suunnitteluun liittyvät valinnat;

| 2. | korostaa, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa ohjaavat Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan – joista jälkimmäisessä kaikkia valtioita kehotetaan pidättymään suhteissaan väkivallalla uhkaamisesta tai sen käyttämisestä – sekä kansainvälisen oikeuden periaatteet, ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamisen periaatteet sekä yhteisymmärrys yleismaailmallisista arvoista, joita ovat ihmisen loukkaamattomat ja luovuttamattomat oikeudet, vapaus, demokratia, tasa-arvo ja oikeusvaltio; korostaa, että kaikissa unionin puitteissa toteutettavissa puolustukseen liittyvissä toimissa on kunnioitettava näitä yleismaailmallisia arvoja ja edistettävä rauhaa, vakautta, turvallisuutta ja edistystä Euroopassa ja maailmassa; |
| --- | --- |

2.

Kansainvälinen julkisoikeus ja tekoälyn sotilaskäyttö

| 3. | katsoo, että sotilas- tai siviilitarkoitukseen käytettävän tekoälyn on oltava ihmisen merkityksellisessä valvonnassa, jotta ihminen voi milloin tahansa korjata käyttöä ja milloin tahansa keskeyttää tai deaktivoida sen, jos ilmenee tekoälyyn perustuvaa teknologiaa hyödyntävien kolmansien osapuolten ennakoimatonta käyttäytymistä, tahattomia toimenpiteitä, kyberhyökkäyksiä tai -häirintää, tai jos kolmannet osapuolet hankkivat tällaista teknologiaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että koska kansainvälinen julkisoikeus, erityisesti humanitaarinen oikeus, koskee yksiselitteisesti kaikkia asejärjestelmiä ja niiden operoijia, sen noudattaminen on perustavanlaatuinen vaatimus, joka jäsenvaltioiden on täytettävä, etenkin kun on suojeltava siviiliväestöä tai toteutettava varotoimenpiteitä hyökkäystilanteessa, esimerkiksi sotilaalliselta hyökkäykseltä tai kybersodalta suojautumiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että tekoälyä ja siihen liittyviä teknologioita voidaan hyödyntää myös säännöttömässä tai epätavanomaisessa sodankäynnissä; esittää, että tekoälyn tutkimukseen, kehittämiseen ja käyttöön tällaisissa tapauksissa olisi sovellettava samoja ehtoja kuin käyttöön tavanomaisissa konflikteissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | painottaa, että tekoälyn käyttö tarjoaa tilaisuuden parantaa Euroopan unionin ja sen kansalaisten turvallisuutta, ja pitää olennaisen tärkeänä, että EU noudattaa yhdennettyä lähestymistapaa asiaa koskevissa tulevissa kansainvälisissä keskusteluissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa tekoälyn tutkimusyhteisöä sisällyttämään tämän periaatteen kaikkiin edellä mainittuihin tekoälypohjaisiin järjestelmiin, jotka on tarkoitettu sodankäyntiin; katsoo, että mikään viranomainen ei voi myöntää poikkeusta näistä periaatteista tai sertifioida tällaista järjestelmää; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa, että itsenäinen päätöksenteko ei saisi vapauttaa ihmisiä vastuusta ja että ihmisten on aina oltava viime kädessä vastuussa päätöksentekoprosesseista siten, että päätöksestä vastuussa oleva ihminen voidaan tunnistaa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että käytettäessä tekoälyä sotilastarkoituksiin jäsenvaltioiden, konfliktin osapuolten ja yksilöiden on aina noudatettava sovellettavan kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan ja kannettava vastuu tällaisten järjestelmien käytöstä johtuvista toimista; korostaa, että tekoälyyn perustuvien järjestelmien ennakoitujen, tahattomien tai ei-toivottujen toimintojen ja vaikutusten on kaikissa olosuhteissa katsottava olevan jäsenvaltioiden, konfliktin osapuolten ja yksilöiden vastuulla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on tyytyväinen mahdollisuuksiin käyttää tekoälyjärjestelmiä koulutus- ja harjoitustarkoituksiin ja katsoo, että tätä potentiaalia ei saisi aliarvioida etenkään, koska EU järjestää sekä siviili- että sotilastarkoituksia palvelevia yhdistelmäharjoituksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että tekoälyä hyödyntävien järjestelmien suunnittelu-, kehittämis-, testaus-, käyttöönotto-, ja käyttövaiheissa on aina otettava asianmukaisesti huomioon mahdolliset riskit, jotka liittyvät erityisesti satunnaisiin siviiliuhreihin ja loukkaantumisiin, tahattomiin ihmishenkien menetyksiin ja siviili-infrastruktuurivahinkoihin, sekä riskit, jotka liittyvät tekoälyyn perustuvaa autonomista teknologiaa hyödyntävien kolmansien osapuolten tahattomaan toimintaan, manipulointiin, leviämiseen, kyberhyökkäyksiin tai -häirintään, tai jos kolmannet osapuolet hankkivat tällaista teknologiaa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palauttaa mieliin, että Kansainvälisen tuomioistuimen 8. heinäkuuta 1996 antaman neuvoa-antavan lausunnon mukaan uutuusperiaatteella ei voida perustella minkäänlaista poikkeamista kansainvälisen humanitaarisen oikeuden voimassa olevista normeista; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että tekoälyä voidaan käyttää paitsi tukemaan operaatioita myös asevoimien henkilöstön hyväksi käsittelemällä suuria määriä heidän terveystietojaan ja laajentamalla terveyden seurantaa, yksilöimään heidän ympäristöönsä ja työoloihinsa liittyviä riskitekijöitä ja ehdottamaan asianmukaisia suojatoimia asevoimien henkilöstöön kohdistuvien terveysvaikutusten rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toistaa, että sääntelytoimien tueksi on luotava mielekkäät sertifiointi- ja valvontajärjestelmät ja selkeät järjestelyt, jotka mahdollistavat tarkastettavuuden, selitettävyyden, vastuuvelvollisuuden ja jäljitettävyyden, jottei sääntelykehys jäisi jälkeen teknisestä kehityksestä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että tiiviisti verkottuneessa maailmassa on tärkeää, että Euroopan unioni osallistuu tekoälyn käyttöä koskevan kansainvälisen oikeudellisen kehyksen luomiseen; kehottaa EU:ta ottamaan johtoaseman ja ottamaan yhdessä Yhdistyneiden kansakuntien ja kansainvälisen yhteisön kanssa aktiivisen roolin tämän tekoälyn käyttöä sotilaallisiin ja muihin tarkoituksiin sääntelevän maailmanlaajuisen kehyksen edistämisessä ja varmistamaan, että käyttö pysyy kansainvälisessä oikeudessa ja kansainvälisessä humanitaarisessa oikeudessa, erityisesti 12. elokuuta 1949 tehdyissä Geneven yleissopimuksissa, asetetuissa tiukoissa rajoissa; korostaa, että näissä puitteissa ei pidä koskaan rikkoa tai sallia rikottavan yleisen omantunnon ja inhimillisyyden vaatimuksia, kuten Martensin lausekkeessa todetaan, ja että niiden on oltava turvallisuussääntöjen ja kuluttajansuojaa koskevien vaatimusten mukaisia; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita määrittelemään vahvat valvonta- ja arviointijärjestelmät tekoälyteknologioiden ja erityisesti autoritaarisissa valtioissa sotilaallisiin tarkoituksiin käytettävien teknologioiden kehittämistä varten; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tähdentää, että robotiikka antaa asevoimien henkilöstölle mahdollisuuden pysyä etäällä ja myös suojella itseään paremmin esimerkiksi, kun suoritetaan operaatiota saastuneessa ympäristössä, palontorjuntaa tai miinanraivausta maalla tai merellä tai puolustaudutaan drooniparvia vastaan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että tekoälyn kehittämisessä, käyttöönotossa, käytössä ja hallinnoinnissa on kunnioitettava EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia, arvoja ja vapauksia, ja kehottaa jäsenvaltioita pidättymään sellaisten suuririskisten tekoälyjärjestelmien käyttöönotosta, jotka uhkaavat perusoikeuksia; panee merkille tekoälyä koskevan komission valkoisen kirjan julkaisemisen ja kannustaa valtion viranomaisia sekä Euroopan unionin virastoja, elimiä ja toimielimiä tutkimaan perusteellisemmin mahdollisia riskejä, joita tekoälyn käytöstä aiheutuu perusoikeuksille; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota helpottamaan tutkimusta ja keskustelua mahdollisuuksista käyttää tekoälyä katastrofiapuun, kriisien ehkäisyyn ja rauhanturvaamiseen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä, että on perustettu YK:n hallitustenvälinen asiantuntijaryhmä edistämään valtioiden vastuullista käyttäytymistä kybertoimintaympäristössä kansainvälisen turvallisuuden puitteissa, ja kehottaa EU:ta osallistumaan täysimääräisesti sen työhön; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa viitoittamaan tietä maailmanlaajuisille neuvotteluille, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön tekoälyaseiden valvontajärjestelmä ja saattaa ajan tasalle kaikki olemassa olevat asevalvontaa, aseriisuntaa ja asesulkua koskevat sopimusvälineet, jotta voidaan ottaa huomioon sodankäynnissä käytettävät tekoälyä hyödyntävät järjestelmät; vaatii, että neuvoston yhteisessä kannassa sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä otetaan täysimääräisesti huomioon ja katetaan tekoälyä hyödyntävät asejärjestelmät; |
| --- | --- |

20.

| 21. | huomauttaa, että näiden sääntöjen on aina oltava 17. heinäkuuta 1998 tehdyssä Rooman perussäännössä tarkoitettujen joukkotuhonnan, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja sotarikosten kieltämistä koskevien periaatteiden mukaisia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiinnittää huomiota selviin riskeihin, joita ihmisten tekemiin päätöksiin liittyy, jos ne perustuvat yksinomaan koneiden tuottamiin tietoihin, profiileihin ja suosituksiin; huomauttaa, että tekoälyjärjestelmien yleiseen suunnitteluun olisi sisällyttävä myös ohjeet ihmisen suorittamasta valvonnasta; kehottaa määräämään velvoitteen tekoälysovellusten avoimuudesta ja selitettävyydestä ja ihmisen osallistumisen välttämättömyydestä sekä toteuttamaan muita toimenpiteitä, kuten riippumattomat tarkastukset ja erityiset stressitestit, joilla edistetään ja valvotaan vaatimusten noudattamista; korostaa, että valtion viranomaisten tai armeijan käyttämiä suuririskisiä tekoälysovelluksia valvovan riippumattoman viranomaisen olisi suoritettava tällaiset tarkastukset määräajoin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että on tärkeää todentaa, miten suuririskiset tekoälyteknologiat tekevät päätöksiä; palauttaa mieliin, että syrjimättömyys- ja suhteellisuusperiaatteita on kunnioitettava ja että syy-yhteyttä, vahingonkorvausvelvollisuutta ja vastuuta, samoin kuin avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja selitettävyyttä koskevia kysymyksiä on selkeytettävä, jotta voidaan määrittää, missä määrin valtio voi kansainvälisen julkisoikeuden toimijana mutta myös omaa toimivaltaansa käyttäessään toimia hyödyntäen tekoälyyn perustuvia järjestelmiä, joilla on tietty autonomia, rikkomatta kansainvälisestä oikeudesta johtuvia velvoitteitaan, kuten oikeudenmukaista menettelyä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on tärkeää investoida ihmisten osaamiseen, myös digitaaliseen osaamiseen, jotta se voidaan mukauttaa tieteen kehitykseen, joka koskee tekoälyyn perustuvia ratkaisuja säänneltyjä ammatteja harjoittaville henkilöille, mukaan lukien julkisen vallan käyttöön liittyvät toimet, kuten oikeudenkäyttö; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan tämän asianmukaisesti huomioon direktiivin 2005/36/EY (11) täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vaatii, että tekoälyjärjestelmissä on aina noudatettava vastuullisuuden, yhdenvertaisuuden, hallinnoitavuuden, ennalta varautumisen, vastuuvelvollisuuden, vastuuseen joutumisen, ennakoitavuuden, jäljitettävyyden, luotettavuuden, avoimuuden, selitettävyyden, taistelijoiden ja siviilien erottelun sekä suhteellisuuden periaatteita ja niiden on kyettävä havaitsemaan mahdolliset olosuhteiden ja toimintaympäristön muutokset; korostaa, että suhteellisuusperiaatteen mukaisesti sotilastoimen laillisuus edellyttää, että tavoite ja käytetyt keinot ovat tasapainossa ja että oikeasuhteisuuden arvioinnin tekee aina ihminen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että käytettäessä tekoälyä hyödyntäviä järjestelmiä turvallisuuden ja puolustuksen alalla ihmisoperaattorin on ymmärrettävä tilanne täysin, tekoälyä hyödyntävän järjestelmän on oltava ennakoitava, luotettava ja palautumiskykyinen ja ihmisoperaattorin on kyettävä havaitsemaan mahdolliset muutokset olosuhteissa ja operatiivisessa ympäristössä ja puuttumaan asiaan tai lopettamaan hyökkäys, jotta voidaan varmistaa, että kansainvälisen humanitaarisen oikeuden periaatteita, erityisesti erottelu-, suhteellisuus- ja ennaltavarautumisperiaatteita hyökkäystilanteessa, sovelletaan täysimääräisesti koko komento- ja valvontaketjussa; korostaa, että tekoälyä hyödyntävien järjestelmien on mahdollistettava se, että vastuussa olevat ihmiset harjoittavat järjestelmien merkityksellisestä valvontaa ja kantavat vastuuvelvollisuuden niiden kaikesta käytöstä; kehottaa komissiota edistämään vuoropuhelua, tiiviimpää yhteistyötä ja synergioita jäsenvaltioiden, tutkijoiden, tiedemaailman, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja yksityisen sektorin, erityisesti johtavien yritysten, sekä armeijan välillä, jotta varmistetaan, että puolustukseen liittyviä tekoälysäännöksiä koskevat päätöksentekoprosessit ovat osallistavia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa kehottaneensa laatimaan ja hyväksymään kiireellisesti tappavia autonomisia asejärjestelmiä koskevan yhteisen kannan, estämään sellaisten tappavien autonomisten asejärjestelmien kehittämisen, valmistuksen ja käytön, jotka mahdollistavat iskut ilman ihmisen merkityksellistä valvontaa, ja aloittamaan tosiasialliset neuvottelut niiden kieltämiseksi; palauttaa tässä yhteydessä mieliin 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä; muistuttaa, että ”tappavat autonomiset asejärjestelmät” ovat asejärjestelmiä, joista puuttuu ihmisen suorittama merkityksellinen keskeisten toimintojen valvonta yksittäisten kohteiden valinnan ja niihin iskemisen yhteydessä; korostaa, että ihmisten, jotka harjoittavat merkityksellistä valvontaa ja tarvittavaa harkintaa suhteellisuus- ja tarpeellisuusperiaatteiden mukaisesti, on aina tehtävä päätös tietyssä määrin autonomisten asejärjestelmien käyttämisestä kohteen valitsemiseen ja tappamiseen; korostaa, että tekoälyä hyödyntävät järjestelmät eivät missään tapauksessa saa korvata ihmisen tekemiä päätöksiä tällä alalla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa lisäksi, että olisi keskusteltava autonomisista asejärjestelmistä yhtenä tekoälyn erityismuotona sotilasalalla ja että niistä olisi sovittava kansainvälisesti, erityisesti YK:n eräitä tavanomaisia aseita koskevaa yleissopimusta käsittelevällä foorumilla; kiinnittää huomiota käynnissä olevaan kansainväliseen keskusteluun tappavista autonomisista asejärjestelmistä, jotta voidaan säännellä kehittymässä olevaa sotilasteknologiaa, josta ei ole toistaiseksi päästy sopimukseen; huomauttaa, että EU on vasta äskettäin sopinut keskustelevansa tekoälyn kehityksen ja digitalisoinnin vaikutuksista puolustusalaan; uskoo, että EU voi ratkaisevasti auttaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan sotilaallista tekoälyä koskevaa lähestymistapaa kansainvälisten keskustelujen johtamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | painottaa tarvetta laatia tappavien autonomisten asejärjestelmien vastainen EU:n laajuinen strategia ja kieltää niin kutsutut tappajarobotit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että sotilastarkoituksiin käytettävän tekoälyn on täytettävä tietyt vähimmäisvaatimukset: sen on kyettävä tekemään ero taistelijoiden ja siviilien välillä sekä taistelussa eri taistelijoiden välillä ja tunnistamaan antautuva tai taistelukyvytön taistelija, sen ei pidä olla vaikutukseltaan umpimähkäistä, sen ei pidä aiheuttaa tarpeetonta kärsimystä ihmisille, sen ei pidä olla asenteellista tai perustua tahallisesti puutteelliseen opetusdataan, ja sen on noudatettava kansainvälisen humanitaarisen oikeuden periaatteita, voimankäytön oikeasuhteisuutta ja varovaisuutta ennen sotatoimiin ryhtymistä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että tappavien autonomisten asejärjestelmien käyttö nostaa esiin perustavanlaatuisia eettisiä ja oikeudellisia kysymyksiä ihmisten kyvystä hallita näitä järjestelmiä, edellyttää, että tekoälyyn perustuva teknologia ei saisi voida tehdä itsenäisiä päätöksiä, joihin liittyy erottelua, suhteellisuutta ja ennalta varautumista koskevia oikeudellisia periaatteita; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa toteuttamaan kansainvälisellä tasolla riskejä vähentäviä avoimia toimenpiteitä, jotka koskevat tekoälyn kehittämistä ja käyttöä sotilasalalla, erityisesti alueellisen koskemattomuuden ja puuttumattomuuden periaatteiden sekä voimankäytön osalta; korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon sotilaalliset näkökohdat käsiteltäessä oikeudellisia ja eettisiä kysymyksiä tekoälyä koskevassa eurooppalaisessa kehyksessä; muistuttaa kannastaan tappavien autonomisten asejärjestelmien kehittämisen, tuotannon ja käytön kieltämiseen; pitää valitettavana, että tällaisten aseiden käytöstä ei ole olemassa maailmanlaajuisia nimenomaisia yleissopimuksia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että nykyaikaisen asevarustelun dynamiikka, joka on tulosta suurten sotilasvaltioiden autonomisten asejärjestelmien kehittämisestä, toimii nopeammin kuin yhteisten sääntöjen ja oikeudellisten kehysten edistyminen ja tehokas yleismaailmallinen soveltaminen ja täytäntöönpano, koska näiden järjestelmien kehittämistä ja käyttöönottoa koskevat tiedot ovat turvaluokiteltuja ja kansallisvaltioilla on luontainen intressi luoda nopeimmat ja tehokkaimmat hyökkäysvalmiudet riippumatta nykyisistä tai mahdollisista tulevista oikeudellisista kehyksistä tai periaatteista; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että tappavia autonomisia asejärjestelmiä olisi käytettävä ainoastaan viimeisenä keinona ja että ne ovat laillisia vain, jos ne ovat tiukasti ihmisen valvonnassa ja niin, että ihminen voi ottaa komennon haltuunsa milloin tahansa, koska ihmisen merkityksellinen osallistuminen ja valvonta ovat välttämättömiä ihmishenkien menetykseen johtavien päätösten tekemisessä ja koska ihmisen olisi aina kannettava vastuu päätettäessä elämästä ja kuolemasta; katsoo, että on kiellettävä poikkeuksetta ja kaikissa olosuhteissa järjestelmät, joissa ei ole minkäänlaista ihmisen suorittamaa valvontaa (ilman ihmisen väliintuloa toimivat järjestelmät); |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvostoa laatimaan ja hyväksymään kiireellisesti yhteisen kannan autonomisista asejärjestelmistä, jossa varmistetaan, että asejärjestelmän kriittiset toiminnot ovat ihmisen merkityksellisessä valvonnassa, myös käytön aikana, sekä puhumaan yhdellä äänellä asiaankuuluvilla foorumeilla ja toimimaan sen mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvostoa vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja keräämään näkemyksiä asiantuntijoilta, tutkijoilta ja kansalaisyhteiskunnalta, kuten Euroopan parlamentti pyysi 12. syyskuuta 2018 autonomisista asejärjestelmistä esittämässään päätöslauselmassa, jossa todetaan, että hyökkäyksen toteuttamisen olisi aina vaadittava ihmisen merkittävää panosta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannustaa kaikkia valtioita arvioimaan, miten itseohjautuvat sotilaalliset laitteet ovat mahdollisesti edistäneet niiden kansallista turvallisuutta ja miten niiden kansallinen turvallisuus voisi hyötyä tekoälyä hyödyntävistä asejärjestelmistä, ja ottamaan erityisesti huomioon tällaisten teknologioiden mahdollisuudet tukea ja tehostaa ihmisten päätöksentekoa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden periaatteiden mukaisesti; toteaa, että mikä tahansa tappava autonominen asejärjestelmä tai pitkälle autonominen ase saattaa toimia virheellisesti huonosti kirjoitetun koodin vuoksi taikka vihollisvaltion tai muun kuin valtiollisen toimijan tekemän kyberhyökkäyksen vuoksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että autonomisia asejärjestelmiä olisi käytettävä vain erityistapauksissa ja sellaisten lupamenettelyjen mukaisesti, joista määrätään etukäteen yksityiskohtaisesti asiakirjoissa, joiden sisältöön tutustumisen asianomainen valtio – riippumatta siitä, kuuluuko se Pohjois-Atlantin liittoon – takaa yleisölle tai ainakin kansalliselle parlamentilleen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että autonomisten asejärjestelmien on noudatettava tietyistä tavanomaisista aseista 10. lokakuuta 1980 tehdyn yleissopimuksen määräyksiä, mukaan lukien kielto aiheuttaa ”liiallisia vammoja”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ehdottaa autonomisten asejärjestelmien hallitsemattoman leviämisen estämiseksi, että ne olisi sisällytettävä niiden aseiden luetteloon, joihin sovelletaan 2. huhtikuuta 2013 tehdyn asekauppasopimuksen määräyksiä ja jotka luetellaan tämän sopimuksen 2 artiklassa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vaatii kieltämään autonomisten asejärjestelmien ihmisenkaltaistamisen, jottei robottia voitaisi luulla ihmiseksi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti neuvoston ja parlamentin sopimukseen, jonka mukaan tappavat autonomiset aseet, ”joissa ihminen ei voi merkityksellisesti vaikuttaa päätöksiin kohteiden valinnasta ja iskun tekemisestä”, jätetään Euroopan puolustusrahastosta (EKR) rahoitettavien toimien ulkopuolelle; muistuttaa kannastaan, jonka mukaan sellaisten tappavien autonomisten aseiden, joita ihmiset eivät valvo merkityksellisellä tavalla, käyttö, kehittäminen tai tuotanto ei voi saada rahoitusta EKR:stä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota tukemaan tekoälyn tutkimusta, kehittämistä, käyttöönottoa ja käyttöä rauhan ylläpitämiseen ja konfliktien ehkäisyyn; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että maailmanlaajuista tekoälyekosysteemiä hallitsevat amerikkalaiset ja kiinalaiset digijätit, jotka kehittävät kotimaisia voimavaroja ja ostavat monia lupaavia yhtiöitä; on näin ollen vankasti sitä mieltä, että jottei tekoälyteknologiassa jäätäisi jälkeen, EU:n on löydettävä parempi tasapaino perustutkimuksen ja teollisten sovellusten kehittämisen välillä samalla kun lisätään suhteellisia strategisia etuja kasvattamalla entisestään sen omaa potentiaalia ja resursseja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että sikäli kuin robotit kuuluvat direktiivissä 2006/42/EY (12) vahvistetun koneen määritelmän piiriin, ne olisi suunniteltava ja koottava direktiivissä säädettyjen standardien ja turvallisuustoimenpiteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa EU:n kunnianhimoisesta tavoitteesta toimia kansainvälisenä rauhan edistäjänä ja vaatii sitä laajentamaan rooliaan kansainvälisissä aseidenriisunta- ja asesulkutoimissa ja pyrkimään toiminnassaan ja politiikassaan kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden säilyttämiseen ja varmistamaan kansainvälisen ihmisoikeuksia koskevan ja humanitaarisen oikeuden noudattamisen sekä siviilien ja siviili-infrastruktuurin suojelun; |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa tarvetta selvittää, millainen vaikutus tekoälyllä voi olla strategisena tekijänä EU:n yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan (YTPP) ja etenkin sotilas- tai siviilioperaatioihin ja EU:n voimavarojen kehittämiseen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa, että liittolaisemme kansallisissa, Naton ja EU:n yhteyksissä ovat integroimassa tekoälyä sotilaallisiin järjestelmiinsä; katsoo, että yhteentoimivuus liittolaistemme kanssa on säilytettävä yhteisten standardien avulla, jotka ovat välttämättömiä liittouman operaatioiden toteuttamiseksi; muistuttaa, että tämän lisäksi tekoälyalan yhteistyötä olisi tehtävä eurooppalaisissa puitteissa, jotka ovat ainoa merkityksellinen kehys todellisten vahvojen synergioiden luomiseksi, kuten EU:n tekoälystrategiassa ehdotetaan; |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että EU:n on huolellisesti seurattava ja pohdittava tekoälytekniikan kehityksen vaikutuksia puolustusalalla ja sodankäynnissä, mukaan lukien mahdollinen epävakauttava kehitys ja käyttöönotto, ja ohjattava eettistä tutkimusta ja suunnittelua varmistamalla henkilötietojen eheys ja rekisteröidyn pääsy tietoihinsa ja mahdollisuus valvoa niitä sekä ottamalla huomioon taloudellisia ja humanitaarisia kysymyksiä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palauttaa mieliin autonomisista asejärjestelmistä 12. syyskuuta 2018 esittämänsä kannan, jonka mukaan iskuja ei saa toteuttaa ilman ihmisen merkityksellistä osallistumista; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvostoa hyväksymään autonomisia asejärjestelmiä koskevan yhteisen kannan, jolla varmistetaan, että ihmiset valvovat merkityksellisellä tavalla asejärjestelmien kriittisiä toimintoja myös niiden käyttöönoton aikana; vahvistaa tukevansa autonomisia asejärjestelmiä koskevaa työtä tiettyjä tavanomaisia aseita koskevan yleissopimuksen korkeiden sopimuspuolten muodostamassa YK:n alaisessa hallitusten asiantuntijaryhmässä, joka on edelleen asiaankuuluva kansainvälinen keskustelu- ja neuvottelufoorumi käsiteltäessä autonomisten asejärjestelmien aiheuttamia oikeudellisia haasteita; kehottaa tehostamaan kaikkia nykyisiä monenvälisiä toimia, jotta normi- ja sääntelykehykset eivät jäisi jälkeen tekniikan kehityksestä ja uusista sodankäyntitavoista; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa pysymään sitoutuneena CCW-sopimuksen osapuolina olevien valtioiden käymiin keskusteluihin autonomisten asejärjestelmien kansainvälisestä sääntelystä ja auttamaan viipymättä pyrkimyksissä kehittää uusi maailmanlaajuinen sääntelykehys ja oikeudellisesti sitova väline, jossa keskitytään uusien teknologioiden määritelmiin, käsitteisiin ja ominaisuuksiin autonomisten asejärjestelmien alalla ja ihmisen valvontaa koskeviin eettisiin ja oikeudellisiin kysymyksiin, erityisesti kun on kyse niiden kriittisistä toiminnoista, kuten kohteiden valinnasta ja toimeenpanosta, ihmisten vastuun säilyttämisestä sekä ihmisen ja koneen vuorovaikutuksen tarpeellisesta tasosta, mukaan luettuna ihmisten valvonnan ja päätösvallan käsite; kehottaa varmistamaan näillä toimilla kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön noudattaminen tekoälyä hyödyntävän aseen koko elinkaaren aikana ja sopimaan näin autonomisten asejärjestelmien alalla esille tuleviin teknologioihin liittyvän normatiivisen kehyksen selkeyttämistä, huomiointia ja kehittämistä koskevista konkreettisista suosituksista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | katsoo, että maailmanlaajuisen turvallisuuden kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että käytössä on tehokas mekanismi, jolla pannaan täytäntöön säännöt autonomisten asejärjestelmien ja tulevien tekoälyä hyödyntävien hyökkäysteknologioiden leviämisen estämiseksi; |
| --- | --- |

50.

Valtion valtuudet: esimerkkejä siviilialoilta, terveys ja oikeus mukaan lukien

| 51. | teroittaa, että jäsenvaltioiden on syytä toimia tehokkaasti vähentääkseen riippuvuuttaan ulkomaisesta datasta ja varmistaa markkinoita merkittävästi vääristämättä, ettei se, että mahtavat konsernit omistavat kehittyneimmät tekoälyteknologiat, lopulta johda siihen, että yksityiset tahot haastavat tai jopa anastavat valtion valtuudet, etenkin jos kyseiset yksityiset konsernit ovat EU:n ulkopuolisen kolmannen maan omistuksessa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | painottaa, että tekoälyjärjestelmien käyttö viranomaisten päätöksenteossa voi aiheuttaa vinoutuneita päätöksiä, jotka vaikuttavat haitallisesti kansalaisiin, ja niiden käyttöön on siksi sovellettava tiukkoja kriteereitä, joilla valvotaan muun muassa niiden turvallisuutta, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta, syrjimättömyyttä sekä yhteiskunta- ja ympäristövastuuta; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan riskejä, jotka koskevat julkisen vallan käyttöön liittyviä tekoälypohjaisia päätöksiä, ja säätämään suojatoimista, kuten ihmisen suorittamasta merkityksellisestä valvonnasta, avoimuusvaatimuksista ja mahdollisuudesta riitauttaa tällaiset päätökset; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan tekoälypohjaisiin teknologioihin liittyvät riskit ennen julkisen vallan käyttöön liittyvien toimien, kuten oikeudenkäytön, automatisointia; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan tarvetta säätää suojatoimista, kuten pätevän ammattihenkilön harjoittamasta valvonnasta ja ammattietiikkaa koskevista tiukoista säännöistä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että on tärkeää ryhtyä EU:n tason toimiin, jotta voidaan auttaa edistämään kipeästi kaivattuja investointeja, datainfrastruktuuria, tutkimusta, mukaan lukien tekoälyn viranomaiskäyttöä koskeva tutkimus, ja yhteisiä eettisiä toimintapuitteita; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että Euroopan unionin on pyrittävä strategiseen muutosjoustavuuteen, jotta se ei koskaan enää ole valmistautumaton kriisin yllättäessä, ja korostaa, että tämä on ratkaisevan tärkeää erityisesti tekoälyn ja sen sotilaallisten sovellusten osalta; korostaa, että sotilasalan tekoälyjärjestelmien toimitusketjuja, jotka voivat johtaa teknologiseen riippuvuuteen, olisi arvioitava uudelleen ja että tällaiset riippuvuudet olisi poistettava vaiheittain; kehottaa lisäämään investointeja eurooppalaiseen tekoälyyn puolustuksen alalla ja sitä ylläpitävään kriittiseen infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota arvioimaan kasvojentunnistusjärjestelmien käytön keskeyttämisen seurauksia ja arvioinnin tuloksista riippuen harkitsemaan kehotusta keskeyttää näiden järjestelmien käyttö, kun niitä käyttävät viranomaiset julkisissa tiloissa ja koulutukseen ja terveydenhuoltoon tarkoitetuissa tiloissa tai lainvalvontaviranomaiset puolijulkisissa tiloissa, kuten lentoasemilla, kunnes voidaan katsoa, että tekniset standardit ovat täysin perusoikeuksien mukaisia, että saadut tulokset ovat puolueettomia ja syrjimättömiä ja että tarjolla on tiukkoja suojatoimia, jotka estävät väärinkäytön ja varmistavat, että tällaisten tekniikoiden käyttö on tarpeellista ja oikeasuhteista; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa kyberturvallisuuden merkitystä tekoälylle sekä hyökkäys- että puolustusskenaarioissa; toteaa tässä yhteydessä, että on tärkeää tehdä kansainvälistä yhteistyötä ja julkaista ja jakaa tietoja tietotekniikan turvallisuushaavoittuvuuksista ja korjaavista toimista; kehottaa tekemään kansainvälistä yhteistyötä kyberturvallisuuden alalla tekoälyn tehokkaan käytön ja käyttöönoton varmistamiseksi sekä toteuttamaan suojatoimia tekoälyn väärinkäyttöä ja kyberhyökkäyksiä vastaan; panee lisäksi merkille, että tietotekniset järjestelmät ja tekoäly ovat luonteeltaan kaksikäyttöisiä (eli niitä voidaan käyttää siviili- ja sotilastarkoituksiin), ja kehottaa sääntelemään niitä tehokkaasti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä ihmisten hyväksi toimivaa tekoälyteknologiaa ja että henkilöille, joita koskeva viranomaispäätös on tehty tekoälyjärjestelmän tuotoksen perusteella, olisi kerrottava tästä, heille olisi annettava viipymättä edellisessä kohdassa tarkoitettu ilmoitus ja heillä olisi oltava oikeus valittaa päätöksestä ja pyytää, ettei valituksen käsittelyssä käytetä tekoälyjärjestelmää; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan tarvetta säätää direktiivissä (EU) 2018/958 (13) tarkoitetuista suojatoimista, kuten pätevän ammattihenkilön harjoittamasta valvonnasta ja ammattietiikkaa koskevista säännöistä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että ennusteiden tekemisessä tietojen jakamisen, tietojen saatavuuden tai niiden käytön perusteella on noudatettava laatuun, eheyteen, avoimuuteen, turvallisuuteen, yksityisyyteen ja valvontaan liittyviä vaatimuksia; korostaa, että kaikkialla tekoälyn, robotiikan ja niihin liittyvän teknologian kehittämisessä, käyttöönotossa ja käytössä on tarpeen noudattaa tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevaa EU:n oikeudellista kehystä, jotta voidaan parantaa kansalaisten turvallisuutta ja lisätä heidän luottamustaan näihin teknologioihin; |
| --- | --- |

59.

| 60. | panee merkille tekoälysovellusten nopean kehityksen yksilöllisten ominaisuuksien, kuten kasvonpiirteiden, liikkeiden ja asenteiden, tunnistamisessa; varoittaa yksityisyyden loukkaamiseen, syrjimättömyyteen ja henkilötietojen suojaan liittyvistä ongelmista automaattiseen tunnistukseen perustuvien sovellusten käytön yhteydessä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että luonnolliseen henkilöön kohdistuva päätös, joka perustuu yksinomaan automatisoituun käsittelyyn, profilointi mukaan luettuna, ja jolla on rekisteröityyn kohdistuvia kielteisiä oikeusvaikutuksia tai joka vaikuttaa häneen merkittävästi, on kielletty yleisessä tietosuoja-asetuksessa, ellei sitä sallita unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä ja ellei asiassa sovelleta asianmukaisia toimia rekisteröidyn oikeuksien, vapauksien ja oikeutettujen etujen suojaamiseksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa varmistamaan algoritmien selitettävyyden, avoimuuden ja viranomaisvalvonnan silloin, kun viranomaiset käyttävät tekoälyä, ja tekemään vaikutustenarviointeja ennen kuin valtion viranomaiset ottavat käyttöön tekoälyteknologiaan perustuvia välineitä; kehottaa komissiota ja Euroopan tietosuojaneuvostoa antamaan suuntaviivoja, suosituksia ja kehittämään parhaita käytäntöjä, jotta voidaan määritellä tarkemmin kriteerit ja edellytykset sovellettaviksi viranomaispäätöksiin, jotka perustuvat profilointiin ja tekoälyn käyttöön; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että tekoälyn odotetaan nousevan yhä merkittävämpään asemaan terveydenhuollossa erityisesti seuraavien sovellusten ansiosta: diagnosointia tukevat algoritmit, robottiavusteinen kirurgia, älykkäät proteesit, potilaan kehon 3D-mallinnukseen perustuvat yksilölliset hoidot, ikääntyneitä avustavat sosiaaliset robotit, tiettyjen mielenterveysongelmaisten itsenäistä selviytymistä parantavat digitaaliset hoitoratkaisut, ennustava (prediktiivinen) terveydenhuolto ja epidemioiden torjunnassa käytettävät ohjelmistot; |
| --- | --- |

63.

| 64. | painottaa kuitenkin, että aina, kun tekoälyä hyödynnetään kansanterveyden alalla, on varmistettava potilastietojen suojelu ja estettävä niiden hallitsematon jakelu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vaatii, että kaikissa kansanterveyttä palvelevissa tekoälysovelluksissa varmistetaan potilaiden yhdenvertainen kohtelu hoidon saatavuuden suhteen, säilytetään potilaan ja lääkärin vuorovaikutus ja kunnioitetaan aina lääkärinvalaa niin, että lääkärillä säilyy aina mahdollisuus poiketa tekoälyn ehdottamasta ratkaisusta ja siten vastuu kaikista päätöksistä; |
| --- | --- |

65.

| 66. | toteaa, että tekoälyn käyttö rikollisuuden ja kyberrikollisuuden torjunnassa voisi tuoda mukanaan monenlaisia keinoja ja mahdollisuuksia; vahvistaa samalla, että periaatetta, jonka mukaan se, mikä on laitonta verkon ulkopuolella, on laitonta myös verkossa, olisi sovellettava edelleen; |
| --- | --- |

66.

| 67. | panee merkille, että tekoälyä käytetään yhä enemmän oikeuden alalla, jotta tuomarit voisivat tehdä rationaalisempia päätöksiä, jotka vastaavat tarkemmin voimassa olevaa lainsäädäntöä ja ovat nopeampia; pitää myönteisenä, että tekoälyn käytön odotetaan nopeuttavan oikeudenkäyntimenettelyitä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pitää tarpeellisena selventää, onko asianmukaista siirtää lainvalvontapäätökset osittain tekoälyjärjestelmien tehtäviksi niin, että ihminen yhä varmentaa lopullisen päätöksen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa, että tekoälyn käyttö oikeusjärjestelmässä voisi parantaa datan analysointia ja keräämistä ja uhrien suojelua, ja että tätä voitaisiin selvittää tutkimuksella ja kehitystyöllä ja vaikutustenarvioinneilla, jotka koskevat erityisesti oikeudenmukaisen menettelyn suojatoimia sekä vinoutumien ja syrjinnän torjuntaa, samalla kun sovelletaan ennalta varautumisen periaatetta; muistuttaa kuitenkin, että tämä ei korvaa ihmisten osallistumista tuomioiden antamiseen tai päätösten tekemiseen; |
| --- | --- |

69.

| 70. | muistuttaa hallinnon, avoimuuden, puolueettomuuden, vastuuvelvollisuuden, oikeudenmukaisuuden ja älyllisen rehellisyyden periaatteiden merkityksestä käytettäessä tekoälyä rikosoikeudessa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita arvioimaan tekoälypohjaisiin teknologioihin liittyvät riskit ennen julkisen vallan käyttöön liittyvien, erityisesti oikeusalan toimien automatisointia; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan tarvetta säätää suojatoimista, kuten pätevän ammattihenkilön harjoittamasta valvonnasta ja ammattietiikkaa koskevista säännöistä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | toteaa, että tietyt tekoälyteknologiat mahdollistavat tietojenkäsittelyn automatisoinnin ja ennennäkemättömän mittavat toimet, kuten laajamittaisen valvonnan siviili- ja sotilasaloilla, mikä uhkaa perusoikeuksia ja tasoittaa tietä laittomalle puuttumiselle valtioiden itsemääräämisoikeuteen; kehottaa tarkkailemaan laajamittaisia valvontatoimia kansainvälisen oikeuden mukaisesti myös lainkäyttövaltaa ja noudattamisen valvontaa koskevissa kysymyksissä; on erittäin huolissaan joistakin kehitetyistä sosiaalisen median pisteytyssovelluksista, jotka puuttuvat merkittävästi yksityisyyteen, koska ne vaarantavat vakavasti perusoikeuksien kunnioittamisen; vaatii, että viranomaiset kieltävät nimenomaisesti laajamittaisen sosiaalisen pisteytyksen käytön keinona rajoittaa kansalaisten oikeuksia; kehottaa lisäämään yksityisten toimijoiden kansainvälisen oikeuden mukaista vastuuvelvollisuutta, kun otetaan huomioon tiettyjen yksityisten toimijoiden ylivalta päätettäessä tällaisten teknologioiden kehittämisestä ja niiden valvonnassa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita kiinnittämään asiaan erityistä huomiota, kun ne neuvottelevat, tekevät ja ratifioivat rajatylittäviin perhekiistoihin, kuten kansainvälisiin lapsikaappauksiin, liittyviä kansainvälisiä sopimuksia, sekä varmistamaan, että tässä yhteydessä tekoälyjärjestelmien käyttöön liitetään aina ihmisen suorittama tosiasiallinen varmennus ja että EU:ssa ja kyseisten sopimusten allekirjoittajamaissa noudatetaan oikeudenmukaista menettelyä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pyytää, että yleisölle tiedotetaan tekoälyn käytöstä oikeusalalla ja että tällainen käyttö ei aiheuta syrjintää ohjelmoinnin asenteellisuuden vuoksi; korostaa, että on kunnioitettava jokaisen oikeussubjektin oikeutta saada asiansa käsitellyksi virkamiehen toimesta sekä vastuussa olevan virkamiehen oikeutta tehdä henkilökohtaisesti päätös ja poiketa tekoälyltä saaduista tiedoista, jos hän pitää sitä tarpeellisena asian yksityiskohtien vuoksi; korostaa vastaajan oikeutta hakea päätökseen muutosta kansallisen lainsäädännön mukaisesti, poistamatta kuitenkaan oikeuslaitoksen lopullista vastuuta; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa siksi käsittelemään kaikkia näitä julkisen ja hallinnon alan käyttötapoja julkisena tietona ja välttämään ohjelmoinnin asenteellisuudesta johtuvia syrjintävaikutuksia; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että on tärkeää mahdollistaa tekoälyn asianmukainen käyttöönotto ja käyttö; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan siviili- ja sotilashenkilöstölleen asianmukaista koulutusta, jotta he voivat tarkasti tunnistaa ja välttää syrjintää ja ennakkoluuloja tietoaineistoissa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | on syvästi huolissaan deepfake-teknologiasta, jolla on mahdollista tuottaa yhä realistisempia kuva-, audio- ja videoväärennöksiä, joita voidaan käyttää kiristämiseen, väärien uutisraporttien tuottamiseen tai kansalaisten luottamuksen rapauttamiseen ja julkiseen keskusteluun vaikuttamiseen; katsoo, että tällaiset käytännöt saattavat horjuttaa maiden vakautta, levittää disinformaatiota ja vaikuttaa vaaleihin; kehottaa siksi velvoittamaan sisällön luojat varustamaan kaikenlaisen deepfake-sisällön tai muut realistisesti tehdyt synteettiset videot merkinnällä ”ei alkuperäinen”, sekä asettamaan tiukat rajat niiden käytölle vaalitarkoituksiin, ja valvomaan tätä tiukasti; kehottaa tekemään tällä alalla asianmukaista tutkimusta sen varmistamiseksi, että näitä ilmiöitä torjuvien teknologioiden kehitys pysyy tekoälyn haitallisen käytön tahdissa; |
| --- | --- |

76.

Liikenne

| 77. | panee merkille tekoälysovellusten merkittävän taloudellisen potentiaalin, myös liikenneinfrastruktuurin ja rakennusten pitkän aikavälin suorituskyvyn, ylläpidon, virhe-ennusteiden ja rakennussuunnittelun optimoinnissa sekä turvallisuudessa, energiatehokkuudessa ja kustannuksissa; kehottaa siksi komissiota jatkamaan tekoälyn tutkimuksen ja liikennealan hyvien käytäntöjen vaihdon edistämistä; |
| --- | --- |

77.

| 78. | korostaa tarvetta kannustaa tekoälyn käyttöä kaikkien liikennemuotojen multimodaalisuuden, yhteentoimivuuden ja energiatehokkuuden edistämiseksi, jotta voidaan tehostaa tavara- ja henkilöliikennevirtojen organisointia ja hallintaa, hyödyntää paremmin infrastruktuuria ja resursseja Euroopan laajuisessa liikenneverkossa (TEN-T) ja puuttua todellisen yhtenäisen Euroopan liikennealueen luomisen esteisiin; |
| --- | --- |

78.

| 79. | muistuttaa Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) hyödyistä, sillä se on saumaton automaattinen junan kulun valvontajärjestelmä, ja tukee junaliikenteen automatisoinnin kehittämistä ja kansainvälistä standardointia; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pitää myönteisenä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen (SESAR) työtä sekä siviili- että sotilaskäytössä olevien miehittämättömien ilma-alusjärjestelmien ja ilmaliikenteen hallintajärjestelmien osalta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | muistuttaa, että autonomisilla ajoneuvoilla on hyvät mahdollisuudet parantaa liikkuvuutta, turvallisuutta ja tuottaa ympäristöhyötyjä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan sääntelyviranomaisten ja kaikkien automatisoitujen maantieajoneuvojen käyttöönoton kannalta merkittävien sidosryhmien välisen yhteistyön EU:ssa; |
| --- | --- |

81.

| 82. | huomauttaa, että maailmanlaajuinen merenkulkuala on muuttunut viime vuosina huomattavasti tekoälyn integroinnin ansiosta; palauttaa mieliin Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä parhaillaan käytävät perinpohjaiset keskustelut uusien ja kehitteillä olevien teknologioiden, kuten itseohjautuvien alusten, sisällyttämisestä sen sääntelykehykseen; |
| --- | --- |

82.

| 83. | korostaa, että älykkäät liikennejärjestelmät vähentävät liikenneruuhkia, parantavat turvallisuutta ja saavutettavuutta ja auttavat parantamaan liikennevirtojen hallintaa, tehokkuutta ja liikkuvuusratkaisuja; kiinnittää huomiota perinteisten liikenneverkkojen lisääntyvään altistumiseen kyberuhille; muistuttaa, että riittävät resurssit ja turvallisuusriskejä koskeva lisätutkimus ovat tärkeitä automatisoitujen järjestelmien ja niiden tietojen turvallisuuden varmistamisessa; suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen sisällyttää kyberturvallisuus liikennealan kansainvälisissä järjestöissä käytävien keskustelujen säännölliseksi esityslistan kohdaksi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pitää myönteisinä pyrkimyksiä ottaa tekoälyjärjestelmät käyttöön julkisella sektorilla ja tukee jatkokeskusteluja tekoälyn käyttöönotosta liikenteessä; kehottaa komissiota toteuttamaan tekoälyn ja vastaavien teknologioiden käytön arvioinnin liikennealalla ja laatimaan luettelon, joka ei ole tyhjentävä, sellaisista tekoälyjärjestelmien korkean riskin osa-alueista, jotka korvaavat julkisen vallan käytön piiriin kuuluvia päätöksiä tällä alalla; |
| --- | --- |

84.

| 85. | korostaa, että Euroopan puolustusrahaston ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön olisi edistettävä jäsenvaltioiden ja Euroopan puolustusteollisuuden välistä yhteistyötä uusien Euroopan puolustusvoimavarojen kehittämiseksi tekoälyn alalla ja toimitusvarmuuden varmistamiseksi eettiset näkökohdat huomioon ottaen; pitää tarpeellisena välttää pirstaloitumista rakentamalla siltoja eri toimijoiden ja sovellusalojen välille, edistämällä yhteensopivuutta ja -toimivuutta kaikilla tasoilla ja keskittymällä arkkitehtuuria ja alustaratkaisuja koskevaan yhteiseen työhön; muistuttaa lisäksi, että seuraavaan Verkkojen Eurooppa -välineeseen, jolla myös edistetään älykästä infrastruktuuria, sisältyy rahasto siviili- tai sotilaskäyttöön tarkoitetun kaksoiskäyttöliikenneinfrastruktuurin muokkaamista ja kehittämistä varten TEN-T-verkossa, jotta voidaan lisätä siviili- ja sotilasalan tarpeiden välisiä synergioita siviilialan ja sotilaallisen liikkuvuuden parantamiseksi unionissa; korostaa siksi, että tarvitaan lisää eurooppalaisia investointeja, tutkimusta ja johtajuutta teknologioissa, joilla on suuri taloudellinen kasvuvaikutus ja merkittävä kaksikäyttöpotentiaali; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa, että monet investoinnit uusiin teknologioihin liikenteen ja liikkuvuuden alalla ovat markkinalähtöisiä mutta että kaupallisesti saatavilla olevia kaksikäyttöteknologioita ja -tuotteita käytetään usein innovatiivisilla tavoilla sotilaallisiin tarkoituksiin; korostaa siksi, että tekoälyä hyödyntävien ratkaisujen kaksikäyttöpotentiaali on otettava huomioon laadittaessa standardeja tekoälyn käytölle kaupallisella ja sotilaallisella alalla; kehottaa sisällyttämään korkeatasoiset eettiset normit ja politiikan puolustusalan teknologioiden, tuotteiden ja toimintaperiaatteiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

86.

| 87. | huomauttaa, että tavaroiden, ampumatarvikkeiden, aseiden ja joukkojen tehokas kuljetus on olennainen osa onnistuneita sotilasoperaatioita; korostaa, että tekoälyllä odotetaan olevan ratkaiseva asema ja se tarjoaa lukuisia soveltamismahdollisuuksia sotilaslogistiikassa ja -kuljetuksissa; huomauttaa, että maat kaikkialla maailmassa, myös EU:n jäsenvaltiot, sisällyttävät tekoälyä hyödyntäviä aseita ja muita järjestelmiä maalla, merellä tai ilmassa toimiville alustoille; muistuttaa, että tekoälyn soveltaminen liikennealalla voisi tarjota uusia valmiuksia ja mahdollistaa uudenlaisia taktiikoita, esimerkiksi useiden järjestelmien, kuten droonien, miehittämättömien veneiden tai panssarivaunujen, yhdistämisen itsenäisessä ja koordinoidussa operaatiossa; |
| --- | --- |

87.

Kansainvälinen yksityisoikeus

| 88. | panee merkille, että koska ihmisen toiminnan kansainvälistyminen verkossa tai reaalimaailmassa tuottaa aiempaa enemmän kansainvälisen yksityisoikeuden piiriin kuuluvia riita-asioita, tekoäly voi auttaa ratkaisemaan ne luomalla malleja, joiden avulla voidaan määrittää kussakin tapauksessa toimivaltainen tuomioistuin ja sovellettava laki sekä tunnistaa vaikeimmat lainvalintatilanteet ja ehdottaa niihin ratkaisuja; |
| --- | --- |

88.

| 89. | katsoo, että yleisölle on tiedotettava asianmukaisesti tekoälyn käyttötavoista kansainvälisessä yksityisoikeudessa, että nämä käyttötavat eivät saa johtaa syrjintään ohjelmoinnin avulla, jossa suosittaisiin järjestelmällisesti tiettyä kansallista lainsäädäntöä muiden kustannuksella, niissä on kunnioitettava laissa ennalta säädetyn tuomioistuimen oikeuksia, sallittava muutoksenhaku sovellettavan lain mukaisesti ja annettava jokaiselle tuomarille oikeus sivuuttaa tekoälyn ehdottama ratkaisu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | korostaa, että autonomisten ajoneuvojen liikennöinti Euroopan unionissa voi johtaa erityisen suureen määrään kansainvälisen yksityisoikeuden piiriin kuuluvia riita-asioita, joten siihen on sovellettava erityisiä EU:n tason sääntöjä, joissa täsmennetään rajat ylittäviin vahinkoihin sovellettava oikeudellinen järjestelmä; |
| --- | --- |

90.

| 91. | toteaa, että koska yksityisen sektorin tutkimus ja kehittäminen on yhä merkittävämmässä asemassa ja koska kolmannet maat ovat tehneet valtavia investointeja, EU on kovassa kilpailutilanteessa; tukee siksi EU:n pyrkimyksiä kehittää edelleen tekoälyalan kilpailuetujaan ja katsoo, että EU:n olisi pyrittävä toimimaan tekoälyn norminasettajana tiiviisti verkottuneessa maailmassa hyväksymällä tehokas strategia suhteessa ulkoisiin kumppaneihinsa ja edistämällä pyrkimyksiään asettaa tekoälyä koskevia maailmanlaajuisia eettisiä normeja kansainvälisellä tasolla turvallisuussääntöjen ja kuluttajansuojavaatimusten sekä eurooppalaisten arvojen ja kansalaisten oikeuksien, mukaan lukien perusoikeuksien mukaisesti; katsoo, että tämä on ratkaisevan tärkeää myös eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn ja kestävyyden kannalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen, kuten YK:n, OECD:n, G7:n tai G20-ryhmän kanssa ja käymään laajempaa vuoropuhelua tämän nopeasti muuttuvan teknologian kehittymisestä johtuviin haasteisiin vastaamiseksi; katsoo, että näillä toimilla olisi pyrittävä erityisesti vahvistamaan yhteiset normit ja parantamaan tekoälyä hyödyntävien järjestelmien yhteentoimivuutta; kehottaa komissiota edistämään vuoropuhelua, tiiviimpää yhteistyötä ja synergioita jäsenvaltioiden, tutkijoiden, tiedemaailman, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja yksityisen sektorin, erityisesti johtavien yritysten, sekä sotilasalan välillä, jotta varmistetaan, että puolustukseen liittyviä tekoälysäännöksiä koskevat päätöksentekoprosessit ovat osallistavia; |
| --- | --- |

91.

Ohjaavat periaatteet

| 92. | katsoo, että tekoälyteknologioiden ja verkkojärjestelmien olisi pyrittävä tarjoamaan oikeusvarmuutta kansalaisille; korostaa siksi, että lain ja tuomioistuimen valintaa koskevia sääntöjä olisi edelleen sovellettava ottaen huomioon kansalaisten edun ja tarpeen torjua oikeuspaikkakeinottelua; muistuttaa, että tekoäly ei voi korvata ihmisiä oikeusprosessissa, kun on kyse tuomion antamisesta tai lopullisen päätöksen tekemisestä, koska tällaisten päätösten on aina oltava ihmisen tekemiä ja niiden on ehdottomasti oltava ihmisen tarkistamia ja käytävä läpi asianmukainen menettely; vaatii, että käyttäessään tekoälyavusteisen teknologian tarjoamia todisteita oikeusviranomaisilla olisi oltava velvollisuus perustella päätöksensä; |
| --- | --- |

92.

| 93. | huomauttaa, että vaikka tekoäly merkitsee tieteellistä edistystä, se ei saa heikentää oikeusjärjestystä, vaan sen on päinvastoin aina perustuttava siihen – Euroopan unionissa sen toimielinten ja sen jäsenvaltioiden antamaan lainsäädäntöön – ja että tekoäly, robotiikka ja niihin liittyvät teknologiat eivät saa missään olosuhteissa olla perusoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen vastaisia; |
| --- | --- |

93.

| 94. | korostaa, että puolustusalalla käytettävän tekoälyn on oltava vastuullista, tasapuolista, jäljitettävissä olevaa, luotettavaa ja hallittavissa olevaa; |
| --- | --- |

94.

| 95. | katsoo, että olisi kehitettävä tekoälyä, robotiikkaa ja niihin liittyvää teknologiaa, myös tällaisen teknologian käyttämiä tai tuottamia ohjelmistoja, algoritmeja ja dataa, riippumatta alasta, jolla niitä käytetään, turvallisella ja teknisesti luotettavalla tavalla; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89.

(5)  EUVL L 252, 8.10.2018, s. 1.

(6)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 239.

(7)  EUVL C 307, 30.8.2018, s. 163.

(8)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 86.

(9)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 42.

(10)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 37.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/42/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 24).

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/958, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2018, uuden ammatteja koskevan sääntelyn hyväksymistä edeltävästä suhteellisuusarvioinnista (EUVL L 173, 9.7.2018, s. 25).

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/47

---

P9_TA(2021)0010

Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivojen tarkistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivojen tarkistamisesta (2019/2192(INI))

(2021/C 456/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (1) (TEN-T-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (1) (TEN-T-asetus),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä (2),

| — | ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2144 (3) (yleistä turvallisuutta koskevan asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2144 (3) (yleistä turvallisuutta koskevan asetus),

| — | ottaa huomioon tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1936 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1936 (4),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman liikenteestä ja matkailusta vuonna 2020 ja sen jälkeen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman liikenteestä ja matkailusta vuonna 2020 ja sen jälkeen (5),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteyksien ja saavutettavuuden parantamisesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteyksien ja saavutettavuuden parantamisesta (6),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sotilaallisesta liikkuvuudesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sotilaallisesta liikkuvuudesta (7),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (8),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 16. kesäkuuta 2020 antaman erityiskertomuksen nro 10/2020 ”EU:n liikenneinfrastruktuurit: megahankkeiden täytäntöönpanoa on nopeutettava, jotta verkostovaikutukset toteutuvat ajoissa” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 16. kesäkuuta 2020 antaman erityiskertomuksen nro 10/2020 ”EU:n liikenneinfrastruktuurit: megahankkeiden täytäntöönpanoa on nopeutettava, jotta verkostovaikutukset toteutuvat ajoissa” (9),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 6. joulukuuta 2018 antaman yleiskatsauksen nro 09/2018 ”Kohti menestyvää liikennealaa EU:ssa: edessä olevat haasteet” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 6. joulukuuta 2018 antaman yleiskatsauksen nro 09/2018 ”Kohti menestyvää liikennealaa EU:ssa: edessä olevat haasteet” (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 3. lokakuuta 2017 antaman erityiskertomuksen nro 13/2017 ”Yhtenäinen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä: toteutuuko poliittinen päätös koskaan käytännössä?” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 3. lokakuuta 2017 antaman erityiskertomuksen nro 13/2017 ”Yhtenäinen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä: toteutuuko poliittinen päätös koskaan käytännössä?” (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0251/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0251/2020),

| A. | ottaa huomioon, että ajantasainen, kestävä ja saavutettava multimodaalinen liikenneinfrastruktuuri ja tulevaisuuteen suuntautunut logistiikka ovat olennaisen tärkeitä sisämarkkinoiden hyvän toiminnan sekä EU:n yhteyksien ja kilpailukyvyn kannalta ja että ne mahdollistavat kestävän, kohtuuhintaisen, älykkään, tehokkaan, yhteentoimivan ja turvallisen liikkuvuuden; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ajantasainen, kestävä ja saavutettava multimodaalinen liikenneinfrastruktuuri ja tulevaisuuteen suuntautunut logistiikka ovat olennaisen tärkeitä sisämarkkinoiden hyvän toiminnan sekä EU:n yhteyksien ja kilpailukyvyn kannalta ja että ne mahdollistavat kestävän, kohtuuhintaisen, älykkään, tehokkaan, yhteentoimivan ja turvallisen liikkuvuuden;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan laajuisella liikenneverkolla (TEN-T) varmistetaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja saavutettavuus kaikkialla EU:ssa ja sen alueilla, mukaan lukien maaseutualueet, syrjäiset, vuoristoiset ja harvaan asutut alueet, reuna- ja saarialueet sekä syrjäisimmät alueet, ja edistetään näin talouskasvua ja työpaikkojen luomista, vähennetään eriarvoisuutta, tuetaan digitalisaatiota ja innovointia, torjutaan ilmastonmuutosta ja parannetaan sopeutumis- ja selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan laajuisella liikenneverkolla (TEN-T) varmistetaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja saavutettavuus kaikkialla EU:ssa ja sen alueilla, mukaan lukien maaseutualueet, syrjäiset, vuoristoiset ja harvaan asutut alueet, reuna- ja saarialueet sekä syrjäisimmät alueet, ja edistetään näin talouskasvua ja työpaikkojen luomista, vähennetään eriarvoisuutta, tuetaan digitalisaatiota ja innovointia, torjutaan ilmastonmuutosta ja parannetaan sopeutumis- ja selviytymiskykyä;

| C. | katsoo, että TEN-T edistää merkittävästi EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamista liittymis- ja naapuruuspolitiikassa erityisesti rajat ylittävien hankkeiden avulla ja että tiiviiden liikenneyhteyksien ylläpitäminen ja vahvistaminen kolmansien maiden kanssa Euroopan laajuisen liikenneverkon puitteissa sekä Länsi-Balkanin maiden ja itäisen kumppanuuden maiden tiiviimpi integrointi on siksi EU:lle erittäin tärkeää; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että TEN-T edistää merkittävästi EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamista liittymis- ja naapuruuspolitiikassa erityisesti rajat ylittävien hankkeiden avulla ja että tiiviiden liikenneyhteyksien ylläpitäminen ja vahvistaminen kolmansien maiden kanssa Euroopan laajuisen liikenneverkon puitteissa sekä Länsi-Balkanin maiden ja itäisen kumppanuuden maiden tiiviimpi integrointi on siksi EU:lle erittäin tärkeää;

| D. | katsoo, että TEN-T:n loppuunsaattaminen on ratkaisevan tärkeää kestävämpiin liikennemuotoihin, kuten rautatiet ja sisävesiväylät, siirtymisen edistämiselle ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotolle Euroopan vihreän kehityksen tavoitteiden mukaisesti sekä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että TEN-T:n loppuunsaattaminen on ratkaisevan tärkeää kestävämpiin liikennemuotoihin, kuten rautatiet ja sisävesiväylät, siirtymisen edistämiselle ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotolle Euroopan vihreän kehityksen tavoitteiden mukaisesti sekä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle;

| E. | katsoo, että koko Euroopassa on kehitettävä tasapainoisesti liikennekäytäviä, joilla varmistetaan pohjois-etelä- ja itä-länsi-yhteydet koko Euroopassa, jotta voidaan edelleen vahvistaa taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että koko Euroopassa on kehitettävä tasapainoisesti liikennekäytäviä, joilla varmistetaan pohjois-etelä- ja itä-länsi-yhteydet koko Euroopassa, jotta voidaan edelleen vahvistaa taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

| F. | ottaa huomioon, että meneillään olevissa Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusta seuraavien seitsemän vuoden kaudelle koskevissa neuvotteluissa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden sitoutuminen TEN-T-ydinverkon saattamiseen valmiiksi vuoteen 2030 mennessä ja kattavan verkon saattamiseen valmiiksi vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että meneillään olevissa Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusta seuraavien seitsemän vuoden kaudelle koskevissa neuvotteluissa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden sitoutuminen TEN-T-ydinverkon saattamiseen valmiiksi vuoteen 2030 mennessä ja kattavan verkon saattamiseen valmiiksi vuoteen 2050 mennessä;

| G. | ottaa huomioon, että TEN-T-verkon saattaminen valmiiksi näyttää nykyisellä vauhdilla epävarmalta erityisesti rajat ylittävien hankkeiden merkittävien viivästymisten ja puuttuvien yhteyksien takia, mikä johtuu hankkeen edistäjien rahoituksellisista, toiminnallisista ja hallinnollisista vaikeuksista; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan viivästyksiä aiheuttavia keskeisiä tekijöitä ovat komission valvontakehyksen ja kansallisen tason poliittisten päätöksentekoprosessien puutteet sekä se, että eräät jäsenvaltiot ovat suhtautuneet TEN-T-verkkoon aloitteettomasti ja innottomasti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että TEN-T-verkon saattaminen valmiiksi näyttää nykyisellä vauhdilla epävarmalta erityisesti rajat ylittävien hankkeiden merkittävien viivästymisten ja puuttuvien yhteyksien takia, mikä johtuu hankkeen edistäjien rahoituksellisista, toiminnallisista ja hallinnollisista vaikeuksista; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan viivästyksiä aiheuttavia keskeisiä tekijöitä ovat komission valvontakehyksen ja kansallisen tason poliittisten päätöksentekoprosessien puutteet sekä se, että eräät jäsenvaltiot ovat suhtautuneet TEN-T-verkkoon aloitteettomasti ja innottomasti;

| H. | ottaa huomioon, että huomattava leikkaus uhkaa TEN-T:n loppuun saattamiseen Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa osoitettuja määrärahoja, erityisesti Eurooppa-neuvoston heinäkuussa 2020 antamien päätelmien jälkeen, ja että liikenteen yleisiin määrärahoihin osoitettu määrä on selvästi riittämätön; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että huomattava leikkaus uhkaa TEN-T:n loppuun saattamiseen Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa osoitettuja määrärahoja, erityisesti Eurooppa-neuvoston heinäkuussa 2020 antamien päätelmien jälkeen, ja että liikenteen yleisiin määrärahoihin osoitettu määrä on selvästi riittämätön;

| I. | ottaa huomioon, että TEN-T-verkon täytäntöönpanossa olisi noudatettava ydinverkon käytävien yhdenvertaisen kohtelun periaatetta suosimatta yhtä muiden kustannuksella; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että TEN-T-verkon täytäntöönpanossa olisi noudatettava ydinverkon käytävien yhdenvertaisen kohtelun periaatetta suosimatta yhtä muiden kustannuksella;

| J. | katsoo, että TEN-T-politiikalla olisi edistettävä sitä, että otetaan EU:n laajuisesti käyttöön innovatiivisia ja saavutettavia ratkaisuja, jotka koskevat liikennettä, liikennemuotosiirtymää, vähä- ja nollapäästöistä liikkuvuutta, älykkäitä liikennejärjestelmiä (kuten älykäs liikennejärjestelmä ja jokiliikenteen tietopalvelu), lataus- ja tankkausinfrastruktuuria ja vaihtoehtoisia polttoaineita; ottaa huomioon, että TEN-T-verkon innovointi ja digitalisaatio edellyttävät lisäinvestointeja; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että TEN-T-politiikalla olisi edistettävä sitä, että otetaan EU:n laajuisesti käyttöön innovatiivisia ja saavutettavia ratkaisuja, jotka koskevat liikennettä, liikennemuotosiirtymää, vähä- ja nollapäästöistä liikkuvuutta, älykkäitä liikennejärjestelmiä (kuten älykäs liikennejärjestelmä ja jokiliikenteen tietopalvelu), lataus- ja tankkausinfrastruktuuria ja vaihtoehtoisia polttoaineita; ottaa huomioon, että TEN-T-verkon innovointi ja digitalisaatio edellyttävät lisäinvestointeja;

| K. | ottaa huomioon, että meneillään oleva covid-19-kriisi on osoittanut liikenteen ja logistiikka-alan ja sen työntekijöiden olennaisen merkityksen taloudelle, jonka liikenneväylinä saumattomat matkustaja- ja tavaraliikenteen verkostot toimivat ja ovat oleellisen tärkeitä toimitusketjujen toiminnan kannalta; katsoo, että tehokkaan ja häiriönsietokykyisen liikenneinfrastruktuurin kehittämisen olisi oltava keskeisellä sijalla kaikissa EU:n ja kansallisissa elpymissuunnitelmissa ja -toimissa keskittyen erityisesti satamien, lentoasemien, rautateiden ja maanteiden välisiin multimodaalisiin liikenneyhteyksiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että meneillään oleva covid-19-kriisi on osoittanut liikenteen ja logistiikka-alan ja sen työntekijöiden olennaisen merkityksen taloudelle, jonka liikenneväylinä saumattomat matkustaja- ja tavaraliikenteen verkostot toimivat ja ovat oleellisen tärkeitä toimitusketjujen toiminnan kannalta; katsoo, että tehokkaan ja häiriönsietokykyisen liikenneinfrastruktuurin kehittämisen olisi oltava keskeisellä sijalla kaikissa EU:n ja kansallisissa elpymissuunnitelmissa ja -toimissa keskittyen erityisesti satamien, lentoasemien, rautateiden ja maanteiden välisiin multimodaalisiin liikenneyhteyksiin;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan rautateiden teemavuosi 2021 tarjoaa tilaisuuden käynnistää muutos, joka tekee rautateistä unionin henkilö- ja tavaraliikenteen selkärangan, ja korostaa TEN-T-verkkojen ratkaisevaa roolia sosioekonomisen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistämisessä samalla kun vahvistetaan sisämarkkinoita ja edistetään kilpailukykyisempiä ja tehokkaampia kestäviä liikennemuotoja, jotta voidaan lisätä liikennemuotosiirtymää rautateille ja toteuttaa yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan rautateiden teemavuosi 2021 tarjoaa tilaisuuden käynnistää muutos, joka tekee rautateistä unionin henkilö- ja tavaraliikenteen selkärangan, ja korostaa TEN-T-verkkojen ratkaisevaa roolia sosioekonomisen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistämisessä samalla kun vahvistetaan sisämarkkinoita ja edistetään kilpailukykyisempiä ja tehokkaampia kestäviä liikennemuotoja, jotta voidaan lisätä liikennemuotosiirtymää rautateille ja toteuttaa yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue vuoteen 2030 mennessä;

Tulevaisuuden tarpeisiin vastaava Euroopan laajuinen liikenneverkko

| 1. | korostaa jäsenvaltioiden välisten ja sisäisten multimodaalisten ydinverkkokäytävien, jotka kattavat tärkeimmät matkustaja- ja tavaraliikennevirrat, tarjoamaa lisäarvoa; katsoo, että näiden hankkeiden eurooppalainen lisäarvo on keskeinen tekijä, joka saa yleisön tuen; katsoo, että ne on saatava ajoissa päätökseen vuoteen 2030 mennessä ja että pullonkaulojen poistaminen ja puuttuvien yhteyksien lisääminen sekä rajat ylittävien osuuksien toteuttaminen ovat ensisijaisia tavoitteita käytävien nykyisten verkko-osuuksien nykyaikaistamisen ja parantamisen ohella; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että TEN-T-politiikalla olisi edistettävä yhteentoimivia verkkoja; panee merkille, että sisämaan raja-alueiden osuus koko EU:n alueesta on 40 prosenttia ja kolmannes EU:n väestöstä asuu niillä; muistuttaa, että TEN-T-asetuksen tarkistamisessa ja täytäntöönpanossa olisi kiinnitettävä erityisesti huomiota rajat ylittävien yhteyksien helpottamiseen, yhteentoimivuuden parantamiseen ja liikenneinfrastruktuurin multimodaalisen integraation edistämiseen kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä riittävästi mukauttaneet kansallisia liikennesuunnitelmiaan ja -ohjelmiaan TEN-T:n tavoitteisiin, korjaamaan tämän puutteen ilman aiheetonta viivytystä, jotta voidaan soveltaa ja noudattaa asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistettuja määräaikoja, tavoitteita ja aikatauluja; muistuttaa lisäksi, että koska TEN-T on luonteeltaan verkko, pienen osuuden vaatimustenvastaisuus tai toimimattomuus voi haitata järjestelmän tehokkuutta ja kilpailukykyä kokonaisuutena; kehottaa tämän takia kiireellisesti määrittämään ja saattamaan valmiiksi tällaiset tärkeät kohdat verkossa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää TEN-T-asetuksen tarkistamista tärkeänä mahdollisuutena tehdä verkostosta tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava, jotta voidaan varmistaa EU:n sisämarkkinoiden toiminta ja yhtenäisen liikennealueen toteuttamisen jatkuminen sekä EU:n maailmanlaajuinen kilpailukyky tulevina vuosikymmeninä ja tukea siirtymistä älykkääseen, kestävään, tehokkaaseen ja turvalliseen liikkuvuuteen; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää saattaa verkko ajan tasalle, jotta voidaan ottaa huomioon markkinoiden uudet realiteetit, ilmaston, ympäristön ja yhteiskunnan muutokset sekä digitaaliset tarpeet, lisätä nykyisen verkon tehokkuutta ja nopeuttaa vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa liikenteessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää tärkeänä, että TEN-T-verkkoa kehitetään edelleen siten, että keskitytään ydinverkon ja kattavan verkon yhteenliittämiseen muun muassa maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla, harvaan asutuilla alueilla ja saarilla sekä syrjäisimmillä alueilla, ja verkon osuuksiin, joilla on eniten potentiaalia sosiaalis-taloudellisen edun luomiseen; korostaa, että karttoihin ei pitäisi tehdä merkittäviä muutoksia ennen kuin ydinverkko on valmis; korostaa kuitenkin, että TEN-T-verkkoon on tehtävä rajallisia mukautuksia, jotta voidaan ottaa huomioon liikenneverkkojen kehitys ja parantaa eri liikennekäytävien ja syrjäisten alueiden välisiä yhteyksiä, mukaan lukien rajat ylittävien rautatieyhteyksien vahvistaminen ydinreittien ulkopuolella, erityisesti pienemmän mittakaavan puuttuvat yhteydet, joilla on suuri eurooppalainen lisäarvo raja-alueilla, ja vahvistamalla TEN-T-verkkojen ja aluepolitiikkojen keskinäistä täydentävyyttä sekä vastaamalla muuttuviin ympäristöllisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tarpeisiin; kehottaa komissiota hyväksymään kaikki Verkkojen Eurooppa -välineen tarkistuksessa (12) esitetyt mukautukset sekä vaatimukset, jotka johtuvat komission ehdotuksesta asetukseksi TEN-T-verkon toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä (COM(2018)0277); |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota asettamaan TEN-T-verkossa etusijalle vaihtoehtoisten polttoaineiden, erityisesti uusiutuvien polttoaineiden, täysimääräisen käyttöönoton kaikissa liikennemuodoissa, mukaan lukien asiaankuuluvan teknologian kehittäminen, lataus- ja tankkausinfrastruktuuri (eli sähkölatausasemat sekä LNG- ja vetytankkausasemat), turvallisuutta, varmuutta ja yhteentoimivuutta koskevat standardit sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden sääntelykehys samalla, kun kunnioitetaan teknologianeutraaliuden periaatetta ja varmistetaan teknologian monimuotoisuus, jotta voidaan pyrkiä hiilestä irtautumiseen; kehottaa laatimaan tieinfrastruktuuria koskevan EU:n etenemissuunnitelman, joka on yhdenmukainen autoteollisuuden etenemissuunnitelman kanssa, jotta varmistetaan, että infrastruktuuri-investoinnit kulkevat käsi kädessä ajoneuvojen tuotannon kanssa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa tarvetta edistää edelleen liikenneyhteyksiä kaupunkisolmukohdissa, rautatieasemilla ja -solmukohdissa, sisävesi- ja merisatamissa, lentoasemilla, logistiikka- ja multimodaalikeskuksissa ja liikenneyhteyksiä niihin, muun muassa saattamalla valmiiksi ja parantamalla yhteyksiä niihin sekä ydinverkoissa että kattavissa verkoissa, jotta varmistetaan saumaton, tehokas, saavutettava, yhdennetty, älykäs, turvallinen, yhteenliitetty, hyvin varustettu ja kestävä liikennejärjestelmä henkilöliikenteelle ja tavaraliikenteen logistiikalle sekä kehittämällä suorien lippujen tarjoamista, edistäen siten tehokasta liikennemuotosiirtymää, erityisesti vahvistamalla julkisia liikennejärjestelmiä ja lisäämällä maaseudun solmukohtien ja kaupunkialueiden yhteyksiä |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa siksi, että TEN-T-suuntaviivojen tuleva tarkistus toteutetaan yhdessä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta annetun direktiivin (13), TEN-E-asetuksen (14) ja kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta annetun asetuksen (15) suunniteltujen tarkistusten kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että tutkimuksella, innovoinnilla ja digitalisoinnilla on keskeinen rooli liikenteen entistä pidemmälle menevässä hiilestä irtautumisessa samalla kun vastataan matkustaja- ja tavaraliikenteen volyymin kasvuun, lisätään multimodaalista yhteentoimivuutta ja parannetaan liikenteen turvallisuutta, tehokkuutta ja häiriönsietokykyä Euroopan vihreän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; korostaa, että TEN-T-verkolla on edistettävä innovatiivisia digitaalisia sovelluksia kaikissa liikennemuodoissa, mukaan lukien älykkäät liikennejärjestelmät, Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERMTS), alusliikennettä koskevat seuranta- ja tietojärjestelmät, jokiliikenteen tietopalvelut, ilmaliikenteen hallintajärjestelmät (yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushanke) ja infrastruktuurien rakenteen kunnon seurantajärjestelmät; muistuttaa tässä yhteydessä Galileo-hankkeen loppuun saattamisen tärkeydestä; kannustaa komissiota edistämään näiden järjestelmien rahoitusta jäsenvaltioissa elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävällä rahoituksella; |
| --- | --- |

9.

| 10. | huomauttaa, että älykkäistä ja autonomisista liikkuvuusratkaisuista on tulossa kaupallisesti kannattavia ja että TEN-T-verkon asiaankuuluvan liikenne- ja digitaalisen infrastruktuurin parantamista on nopeutettava samalla kun varmistetaan rajat ylittävä yhteentoimivuus, tietosuoja ja kyberturvallisuus, jotta helpotetaan äskettäin hyväksytyn yleistä turvallisuutta koskevan asetuksen mukaisten automatisoitujen ja verkkoon liitettyjen ajoneuvojen turvallista toimintaa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että unionin tukea innovatiivisten liikennemuotojen, kuten miehittämättömien ilma-alusten ja maglev-teknologian, tutkimukselle ja kehittämiselle tarvitaan kipeästi; painottaa, että eurooppalaiset kumppanuudet eri liikennemuodoissa voivat vaikuttaa hyvin myönteisesti TEN-T-verkon turvalliseen, tehokkaaseen ja älykkääseen käyttöönottoon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että verkon laajuiset ja yhdenmukaistetut infrastruktuurinormit mahdollistavat todellisen yhtenäisen liikennealueen; katsoo, että on tärkeää ylläpitää ja parantaa olemassa olevaa infrastruktuuria, erityisesti rajat ylittävillä osuuksilla, kun otetaan huomioon teknologinen kehitys, muuttuvat turvallisuusnormit, lisääntyvä tehokkuus, korkealaatuisempi suorituskyky, kapasiteetin lisääminen, uudet toiminnot, parempi rajat ylittävä luotettavuus ja yhteentoimivuus ja tarve siirtyä elinkaariajatteluun, ja parantaa infrastruktuurin kykyä sietää pandemioiden ja ilmastonmuutoksen kaltaisten kriisien vaikutuksia; toteaa kuitenkin, että Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitus ei riitä kaikkien näiden tavoitteiden saavuttamiseen; korostaa, että koordinaatio jäsenvaltioiden välillä on keskeinen tekijä kriisien hallitsemisessa ja tavaroiden jatkuvan kulun varmistamisessa ja välttämättömien tavaroiden toimittamisessa unionin väestölle; kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen lainsäädäntökehyksestä, jotta voidaan parantaa ydinverkon liikenteen infrastruktuurin riskinhallintaa, sietokykyä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista kaikkien liikennemuotojen osalta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ottaa huomioon, että liikenneinfrastruktuurin puutteellinen kunnossapito voi vaikuttaa TEN-T:n pysyvyyteen, kestävyyteen, suorituskykyyn, turvallisuuteen ja siten toimintavarmuuteen; korostaa TEN-T-infrastruktuurin säännöllisen ja standardisoidun kunnossapidon tärkeyttä erityisesti siltojen ja tunnelien osalta, jotta varmistetaan kestävä korkealaatuinen infrastruktuuri; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön infrastruktuurin laatuvaatimuksia koskevan selkeän vertailuarvon erityisesti siltojen ja tunnelien osalta ja kehittämään yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan TEN-T-infrastruktuurin tarkastuksia ja laatuluokituksia varten; kehottaa komissiota vahvistamaan ydinverkon kunnossapidon seurantasuunnitelman Euroopan tasolla; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kanssa tutkimaan rajoitusjärjestelmiä, joilla voidaan helpottaa investoimista verkon ylläpitoon; kehottaa jäsenvaltioita lisäksi kehittämään erityisiä kansallisia suunnitelmia tavanomaisten ja ennalta suunnittelemattomien huoltotöiden rahoittamista varten; |
| --- | --- |

13.

Rahoitus, hallinnointi ja valvonta

| 14. | painottaa, että jotta TEN-T-infrastruktuuriin kohdistuvat investoinnit olisivat riittäviä, on olennaista, että kaikki asiaankuuluvat EU:n rahastot (Verkkojen Eurooppa -väline, InvestEU-ohjelma, Euroopan rakenne- ja investointirahastot, elpymis- ja palautumistukiväline, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma jne.) ja EIP:n lainananto sovitetaan liikennealan erityistarpeisiin ja että jäsenvaltiot sitoutuvat riittävään rahoitukseen; pitää erittäin valitettavana Eurooppa-neuvoston päätöstä ehdottaa määrärahaleikkauksia tulevaisuuteen suuntautuneille ohjelmille, kuten Verkkojen Eurooppa -välineelle ja InvestEU-ohjelmalle, erityisesti kun otetaan huomioon Verkkojen Eurooppa -ohjelman keskeinen rooli TEN-T-verkon toteuttamisessa; panee merkille, että EU:n hyvin kunnianhimoista hiilestä vapautumisen ohjelmaa on tarpeen tukea vastaavalla rahoituksella ja rahoitusvälineillä, jotta se voisi menestyä samalla kun pidetään yllä asiaankuuluvien alojen kilpailukykyä; kehottaa komissiota vahvistamaan synergioita ja politiikkojen johdonmukaisuutta Verkkojen Eurooppa -välineen ulkopuolisten asiaankuuluvien EU:n välineiden (kuten Euroopan aluekehitysrahaston) välillä ja lisäksi optimoimaan yhdistämisvälineiden käytön yksityisten sijoittajien houkuttelemiseksi ja julkisen rahoituksen kokoamiseksi; huomauttaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaiset asiaankuuluvat ilmasto- ja ympäristöpainotteiset rahoitusvälineet olisi asetettava saataville sellaisten TEN-T-verkkoon kohdistuvien investointien rahoittamiseksi, jotka voivat tehokkaasti auttaa vähentämään liikennealan päästöjä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää valitettavana, että uudessa monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa ja elpymissuunnitelmassa ei edelleenkään anneta jäsenvaltioille vahvaa signaalia infrastruktuuriin kohdistuvista investoinneista eikä TEN-T-verkon valmiiksi saattamisen ensisijaisuudesta; korostaa siksi, että Euroopan unionin elpymisvälineen varat tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden varmistaa TEN-T-ydinverkkojen rakentaminen vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille vuosittain rakentamisen etenemisestä; kehottaa komissiota varaamaan neuvotteluissa jäsenvaltioiden kanssa asianmukaisen osuuden avustuksista EU:n liikennealan toimintapolitiikkojen kehittämiseen ja toimittamaan tätä koskevan loppukertomuksen Euroopan parlamentille; kehottaa komissiota varmistamaan, että elvytys- ja selviytymiskyvyn kehittämisvälineen täytäntöönpanoa koskevissa kansallisissa ohjelmissa annetaan näkyvä rooli investoinneille nykyaikaiseen, digitaaliseen, kestävään ja turvalliseen liikenneinfrastruktuuriin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) saattaminen valmiiksi sekä radanvarsilla että junissa on perusedellytys yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiselle ja rautatiemarkkinoiden moitteettoman toiminnan mahdollistamiselle TEN-T-käytävillä; korostaa tässä yhteydessä, että Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) loppuun saattamiseen ydinverkoissa tarvitaan noin 15 miljardia euroa ja että komissiolla olisi oltava merkittävä rooli rahoituksen ja käyttöönottotoimien koordinoinnissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa, että direktiiviehdotuksessa TEN-T-verkon virtaviivaistamisesta (16) asetettujen määräaikojen noudattaminen olisi otettava huomioon, kun hankkeita arvioidaan hankevalinnassa niiden kypsyyskriteerien perusteella, jotka on määritetty Verkkojen Eurooppa -välineessä; uskoo lisäksi, että mahdollisesti esiintyvien viivästysten pitäisi oikeuttaa tutkinta hankkeen edistymisen tilasta ja unionilta Verkkojen Eurooppa -välineen kautta saadun rahoitustuen tarkistaminen asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (17) 17 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti, mistä voisi seurata tuen supistaminen tai peruuttaminen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että vaikka TEN-T-verkko toteutetaan vaiheittain ja ydinverkon valmistuminen on lyhyen aikavälin prioriteetti, koska se on kestävän multimodaalisen liikenneverkoston kehityksen selkäranka ja stimuloi koko kattavan verkon kehitystä, on tärkeää varmistaa riittävä rahoitus kattavalle verkolle, jota ydinverkko ei kata, jotta vältytään kasvavilta epäsuhtaisuuksilta; korostaa tässä yhteydessä, että TEN-T-verkon molemmat tasot ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n yhteenliitettävyyden ja logistiikan integroinnin kannalta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että EU:n varoilla, erityisesti Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnetyillä varoilla, olisi edistettävä joustavasti ja tehokkaasti rajat ylittävien hankkeiden loppuun saattamista ja puuttuvia yhteyksiä korjaavalla tavalla, jos kansallisella tasolla rahoitettavien kustannusten ja rajan molemmin puolin odotettavissa olevien sosioekonomisten hyötyjen välinen havaittu epäsuhta ja epätasapaino vaarantavat etenemisen kohti hankkeen oikea-aikaista loppuunsaattamista; kehottaa komissiota ottamaan tässä yhteydessä kohdennetumman lähestymistavan soveltamalla korkeampia yhteisrahoitusmääriä hankkeisiin, joilla on eniten EU:n tuottamaa lisäarvoa, jotta kansallisia investointeja voidaan vapauttaa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on erittäin huolissaan erityisesti rajat ylittävien hankkeiden valmistumisissa esiintyvistä viivästyksistä, jotka haittaavat saumattomien TEN-T-ydinverkkokäytävien oikea-aikaista perustamista ja lisäävät hankkeiden kustannuksia; kehottaa jäsenvaltioita täyttämään niiden vastuulla olevia verkon osia koskevat velvoitteensa ja varmistamaan tehokkaat ja oikea-aikaiset hallinnolliset ja oikeudelliset menettelyt unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä täysimääräisesti noudattaen ja kehottaa niitä lisäämään hallinnollisten ja oikeudellisten prosessien digitalisointia; muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden on vahvistettava yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa rajat ylittävissä hankkeissa esimerkiksi perustamalla yhteisestä sopimuksesta yhteinen viranomainen erityisesti aikataulujen ja määräaikojen koordinoimiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan viipymättä täytäntöön uuden direktiivin TEN-T-verkon virtaviivaistamisesta; kehottaa komissiota avustamaan jäsenvaltioita, jotka haluavat ottaa käyttöön unionin oikeuden mukaisia aineellisia kieltolausekkeita, jotka voisivat nopeuttaa merkittävästi kansallisia oikeudenkäyntejä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että EU:n virtaviivaistamistoimenpiteiden toteuttaminen luvanmyöntämismenettelyissä, rajat ylittävissä hankintamenettelyissä ja muissa hallinnollisissa menettelyissä jäsenvaltioissa on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan vähentää teknisiä esteitä ja hallinnollista rasitusta ja siten mahdollisia viivästyksiä ja lisäkustannuksia TEN-T-verkkojen liikenteen infrastruktuuriin liittyvissä hankkeissa; panee merkille, että tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse varmuuden antamisesta hankkeiden edistäjille ja mahdollisille yksityisille sijoittajille (18); kehottaa komissiota lisäämään perusteettoman hallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevan luvun TEN-T-verkkoa koskeviin edistymiskertomuksiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota vahvistamaan TEN-T-verkon täytäntöönpanon valvontaa käyttämällä sille asetuksessa jo annettuja valtuuksia, vahvistamalla asiaankuuluvia välineitä, joilla jäsenvaltioita vaaditaan täyttämään velvoitteensa, ja vahvistamalla eurooppalaisten koordinaattoreiden roolia käytävien hallinnoinnissa erityisesti rajat ylittävien yhteyksien osalta sekä nimetyn viranomaisen ”keskitetyn palvelupisteen” roolia lupamenettelyssä; kehottaa komissiota vahvistamaan ja käyttämään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 56 artiklan säännöksiä tarkistaessaan TEN-T-suuntaviivoja, joilla pyritään kannustamaan jäsenvaltioita nopeuttamaan hankkeiden suunnittelua ja loppuun saattamista; kehottaa komissiota selventämään, miten sääntöjä ja vaatimuksia on tulkittava arviointia, raportointia ja tukikelpoisuuden arviointia varten; kehottaa komissiota edistämään kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien osallistumista ja kuulemista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja edistämään niitä eurooppalaisella, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan yhtenäisyyttä kansallisten liikennesuunnitelmien ja TEN-T-verkkojen välillä, jotta varmistetaan TEN-T-asetuksen asianmukainen noudattaminen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että Euroopan unionin rautatievirastolle (ERA) olisi annettava näkyvämpi rooli TEN-T-verkon täytäntöönpanossa, erityisesti kun on kyse rajat ylittävästä yhteentoimivuudesta, turvallisuuden parantamisesta, kilpailukyvyn parantamisesta ja ERTMS:n käyttöönotosta; kehottaa lisäämään ERA:n vuoden 2021 määrärahoja, jotta sille voidaan myöntää riittävät varat tehtäviensä hoitamiseen, erityisesti siksi, että vuosi 2021 on nimetty Euroopan rautateiden teemavuodeksi; |
| --- | --- |

24.

Liikennemuodot

| 25. | korostaa, että on tärkeää parantaa tieinfrastruktuurin laatua TEN-T-verkossa kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ryhtymään tässä yhteydessä lisätoimiin vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönoton ja sähkölatauspisteiden ja vetytankkausasemien käyttöönoton lisäämiseksi ottaen huomioon mahdolliset tulevat vaihtoehtoiset polttoaineratkaisut ja noudattaen täysin teknologianeutraaliuden periaatetta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä liikenneturvallisuuden parantamiseksi sekä toimintaturvallisuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi kriittisen infrastruktuurin koko elinkaaren ajan siten, että otetaan huomioon moottorittomien ajoneuvojen käyttäjien tarpeet ja pyritään suojelemaan suojattomia tienkäyttäjiä; muistuttaa, että on tärkeää edistää innovatiivisia ja älykkäitä liikenneturvallisuuden ratkaisuja EU:n strategisen Vision Zero -tavoitteen saavuttamiseksi; korostaa tarvetta täyttää direktiivin (EU) 2019/1936 uudet turvallisuusvaatimukset ja huomauttaa, että tätä varten tarvitaan lisäinvestointeja infrastruktuurin mukauttamiseen ja ylläpitoon ja että ne olisi varmistettava; painottaa, että sääntelyvaatimusten yksinkertaistaminen hankkeita koskevissa menettelyissä TEN-T-suuntaviivojen uudistamisen yhteydessä ei saa tapahtua tiukimpien mahdollisten turvallisuusstandardien kustannuksella; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että TEN-T-liikenneväylien varrella on oltava riittävästi turvallisia ja valvottuja pysäköintialueita kuorma-autoille, jotta voidaan lisätä sekä liikenneturvallisuutta että verkon käyttäjien, erityisesti liikennealan työntekijöiden, hyvinvointia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että TEN-T-verkon sekä moottoriteiden verkon erityiset sertifioidut osuudet olisi otettava käyttöön ja mukautettava niitä niin, että automaatti- ja puoliautomaattiajoneuvojen suorituskyvyn vähimmäisvaatimukset täyttyvät ja jotta noudatetaan näkyvyyttä, liikennemerkkien, tiemerkkien ja tiemerkintöjen kuntoa koskevia infrastruktuurin suoritusstandardeja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa uusien ja aktiivisten verkotetun liikkuvuuden muotojen potentiaalia henkilö- ja tavaraliikenteessä kaupungeissa ja paikallisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä alueiden ja kaupunkien kanssa erityisesti rajojen yli infrastruktuurin viimeisten puuttuvien osuuksien ja intermodaalisten ja rajat ylittävien yhteyksien parantamiseksi ja täydentämiseksi koko TEN-T-verkossa, jotta mahdollistetaan infrastruktuurin ja palvelujen saumattomampi ja tehokkaampi käyttö, mikä puolestaan estää ruuhkia ja vähentää päästöjä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että rautatieliikenteellä on keskeinen rooli liikennealan hiilestä irtautumisessa, ja muistuttaa, että on tärkeää toteuttaa täysimääräisesti neljäs rautatieliikennepaketti, jotta voidaan hyödyntää rautatieliikenteen koko potentiaalia; vaatii, että kun rautatieinfrastruktuuria kehitetään, vähennetään samalla perusteetonta hallinnollista rasitusta; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille vuosittain tässä saavutetusta edistyksestä; katsoo, että liikennemuotosiirtymien ja tehokkaiden rautatiekuljetusten ja yhdistettyjen kuljetusten edistäminen erityisesti rajat ylittävissä tilanteissa ja tapauksissa, joissa intensiivisesti käytetyillä osuuksilla on puuttuvia yhteyksiä, on asetettava TEN-T-verkon painopisteeksi ja se olisi toteutettava ottamalla täysimääräisesti käyttöön ERTMS, poistamalla sääntelylliset, toiminnalliset ja tekniset esteet verkosta ja varmistamalla rautatieliikenteenharjoittajien yhtäläiset käyttömahdollisuudet, nopeuttamalla sähköistämistä, varmistamalla yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus, myös optimoimalla infrastruktuurikapasiteetin optimointi ja liikkuvan kaluston varustuksen, tukemalla tutkimusta ja innovointia, mukaan lukien Shift2Rail-yhteisyritys, ja optimoimalla rautateiden tavaraliikennekäytävät kysynnän mukaisiksi, erityisesti logistiikan solmukohdissa, kuten satamissa ja lentoasemilla; korostaa lisäksi tarvetta määritellä verkon sisäiset kauttakulkusolmukohdat ja terminaalisolmukohdat ja varustaa samalla ydinsolmut siirtoalustoilla matkustajien ja tavaroiden sujuvaa kulkua varten; korostaa sellaisten hankkeiden merkitystä, joilla parannetaan erityisesti vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden esteetöntä pääsyä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota hyväksymään säännöllisesti sitovat määräaikaistavoitteet ERTMS:n käyttöönotolle, jotta sen käyttöönotto TEN-T-ydinverkon sisällä voidaan saattaa valmiiksi vuoden 2030 määräaikaan mennessä; katsoo, että ERA:n olisi toimittava tehokkaana ja vaikuttavana järjestelmäviranomaisena ja hoidettava lisääntyneet tehtävänsä ja vastuunsa ERTMS:n osalta neljännen rautatiepaketin yhteydessä; kehottaa rahoittamaan ERTMS:n täytäntöönpanon etenemissuunnitelman yhteistä etua koskevan hankkeen kautta elpymis- ja palautumistukivälineen nojalla; huomauttaa, että sääntelyn vakaus on tärkeää yhteentoimivuuden teknisten eritelmien osalta keinona vapauttaa investoinnit ERTMS:ään, ja pyytää komissiota analysoimaan huolellisesti lisämuutoksia, kun YTE saatetaan ajan tasalle vuonna 2030, ja varmistamaan yhteensopivuuden; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että Euroopan rautatieinfrastruktuurin on varmistettava riittävä kapasiteetti sekä tavara- että matkustajajunille, lisättävä infrastruktuurin käyttöä ja tuotettava enemmän tuottoa investoinneille; kehottaa komissiota asettamaan etusijalle rajat ylittävät junayhteydet, jotta vahvistetaan liikennemuotosiirtymää kansainvälisessä matkustajaliikenteessä; korostaa tässä yhteydessä yöjunien mahdollisuuksia ilmastoystävälliseen ja kilpailukykyiseen matkustamiseen; katsoo, että sujuva rajat ylittävä raideliikenne TEN-T-verkossa ja eurooppalaisilla raiderahtikäytävillä edellyttää infrastruktuurin haltijoiden pakollista rajat ylittävää yhteistyötä; kehottaa komissiota ehdottamaan infrastruktuurin haltijoita koskevia sitovia toimenpiteitä TEN-T-verkon tarkistuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että tulevina vuosina on asetettava etusijalle suurinopeuksisten ja korkealaatuisten rautateiden matkustajapalvelujen kehittäminen TEN-T-ydinverkkojen kautta, ja tavoitteena on oltava luoda laaja verkosto, joka muodostuu suurinopeuksisista rautatieyhteyksistä sellaisten tärkeimpien eurooppalaisten kaupunkien välillä, joissa ei nykyisin ole mahdollisuutta käyttää tällaisia palveluja, ja lisätä merkittävästi kestävien maaliikennemuotojen kilpailukykyä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa sisävesiliikenteen merkitystä kestävänä liikennemuotona ja painottaa tarvetta varmistaa vesiväylien tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava suurikapasiteettinen infrastruktuuri, luotettavuus, laatu ja hyvä purjehduskelpoisuus erityisesti ilmastonmuutoksen taustaa vasten; tunnustaa ydinverkon ja kattavan verkon satamien tärkeän roolin strategisina solmukohtina; kehottaa komissiota varmistamaan saumattomat yhteydet ydinsatamien ja kattavien sisämaa- ja merisatamien ja rautatie- ja maantieverkkojen välillä multimodaalisuuden helpottamiseksi; kehottaa toteuttamaan toimia jokiliikenteen tietojärjestelmän (RIS) yhdenmukaistetun rajat ylittävän käyttöönoton varmistamiseksi ja innovatiivisten, tehokkaiden ja kestävien ratkaisujen käyttöönoton helpottamiseksi alalla; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa rahoittamaan sisävesiliikenneväylien kehittämistä koskevan etenemissuunnitelman yhteistä etua koskevan hankkeen kautta elpymis- ja palautumistukivälineen nojalla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa korkealaatuisten meriyhteyksien merkitystä sekä EU:n kansainvälisessä kaupassa että myös EU:n sisäisessä kaupassa; korostaa, että TEN-T:n merten moottoritiet -pilarilla ja lähimerenkululla on tässä yhteydessä keskeinen asema kestävinä liikennemuotoina; katsoo, että merten moottoritiet -pilarin tarkoituksena on helpottaa tarpeisiin perustuvia lyhyen matkan meriyhteyksiä ja -palveluja, jotka on saumattomasti integroitu maaliikenteeseen ja täydentävät sitä, helpottaa merisatamien välistä yhteistyötä ja lisätä niiden yhteyksiä sisämaahan sekä edistää puhtaiden ja vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä ja käyttöönottoa vaikutustenarvioinnin perusteella ja energiatehokkuusratkaisuja meriliikenteessä; kehottaa siksi komissiota arvioimaan, mitkä ydinkäytävän päätepisteet olisi asetettava saataville meriyhteyksinä muihin ydinkäytäviin ja missä TEN-T-karttoja olisi päivitettävä arvioinnin tulosten mukaisesti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa meri- ja sisämaasatamien keskeistä asemaa liikenneverkon strategisina solmukohtina, joissa lyhyen matkan merikuljetukset ja avomerikuljetukset yhdistyvät rautateihin, maanteihin, sisävesiväyliin ja putkilinjoihin ja jotka ovat logististen toimitusketjujen risteyksissä; korostaa, että on tärkeää varmistaa suurimpien alusten pääsy TEN-T-satamiin kapasiteettitakuita koskevien toimenpiteiden avulla; korostaa merisatamien tärkeyttä ja painottaa, että satamat eivät ole vain meriliikenteen osa vaan yhä lisääntyvästi kaikkien liikennemuotojen klustereita sekä osa energiataloutta, teollisuutta ja sinistä taloutta; panee merkille satamayhteistyön ja klustereiden merkityksen ja voimakkaamman kehityksen; katsoo, että TEN-T-verkolla olisi siksi helpotettava hankkeita, joilla pyritään lisäämään satamien välistä synergiaa liikenteen, energian ja digitaalisten infrastruktuurien välillä, ja siinä olisi tarvittaessa säädettävä toimista meri- ja sisävesisatamiin johtavien rautatie- ja maantieyhteyksien parantamiseksi, jotta voidaan tukea liikennemuotosiirtymää ja parantaa kestävää logistiikkaa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa lyhyen matkan meriyhteyksien merkitystä alueellisille yhteyksille erityisesti syrjäisillä alueilla ja saarilla; katsoo, että merten moottoriteitä koskevissa vaatimuksissa suljetaan lyhyen matkan meriyhteydet pois; kehottaa siksi komissiota yksinkertaistamaan näitä vaatimuksia TEN-T-asetuksessa, jotta meriyhteydet saatetaan tasavertaiseen asemaan maayhteyksien kanssa, ottaen erityisesti huomioon yhteydet kattavan verkon satamiin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että merenkulkualan päästöjä on mahdollista vähentää merkittävästi investoimalla satamainfrastruktuuriin, joka tukee vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja siirtymistä akkujen lataukseen ja sähkönjakeluun alusten ollessa laiturissa; huomauttaa, että tällaiset investoinnit olisi asetettava etusijalle keinona edistää multimodaalista liikennettä satamissa; pyytää komissiota kehittämään edelleen rahoitusvälineitä, joilla voidaan lisätä investointeja tähän tarkoitukseen ja tukea edelleen erilaisten puhtaiden teknologioiden jatkuvaa kehittämistä edistämällä tutkimusta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota tunnustamaan, että satamilla on laajempi rooli kuin pelkästään liikennetoimintojen tuottaminen, kun tarkoitetaan hiilestä irtautumista ja otetaan erityisesti huomioon niiden potentiaalin edistää tuulienergiatuotannon mahdollisuuksia maalla ja merellä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että lentoliikenne ja siihen liittyvät infrastruktuurit, kuten lentoasemat, ovat olennaisen tärkeitä EU:n maailmanlaajuisille ja sisäisille yhteyksille, mukaan lukien sen maaseutualueet, harvaan asutut alueet, syrjäiset alueet, saarialueet ja syrjäisimmät alueet, ja multimodaalisuuden, kuten yhteentoimivuuden, varmistamiseksi esimerkiksi rautatiekuljetusten kanssa sekä synergioiden luomiseksi asiaankuuluvien EU:n virastojen kanssa; pitää TEN-T-verkkoa tärkeänä välineenä, jolla nopeutetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden sekä niiden lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa alalla tarjoamalla tarvittavaa kapasiteettia ydinverkkojen ja kattavien verkkojen lentoasemilla; katsoo, että yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa II+ (Single European Sky II+) koskevan aloitteen kehittäminen edelleen on kiireellistä ja ratkaisevan tärkeää tehokkaampien ja kestävämpien infrastruktuuriyhteyksien aikaansaamiseksi; muistuttaa, että covid-19-kriisi on osoittanut lentoliikenteen sekä matkustaja- ja tavaraliikenteen yhteenliitettävyyden arvon taloudelle, ja siksi on tarpeen varmistaa sen kestokyky uusien riskien ja kriisien varalta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | katsoo, että TEN-T:n ja TEN-E:n synergioita ja täydentävyyttä olisi edistettävä varmistaen samalla täysin nykyiset ja tulevat rahoitusmahdollisuudet ja -tasot TEN-T:n kehittämiselle; painottaa tässä yhteydessä, että putkilinjoja ei olisi pidettävä ainoastaan osana energiainfrastruktuuria vaan myös tekijänä, joka mahdollistaa siirtymän kohti kestävämpää liikennettä; vahvistaa putkilinjojen merkityksen teollisuusklustereiden ja liikenteen solmukohtien välisenä yhteytenä ja perushyödykkeiden kuljetusvälineenä ja korostaa niiden merkitystä tiettyjen hiilestä irtautumista koskevien teknologioiden täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | painottaa, että kaikki jäsenvaltiot tarvitsevat kehittynyttä, älykästä, turvallista ja kestävää TEN-T-verkkoa, jolla edistetään liikkuvuutta, liitettävyyttä ja alueellista saavutettavuutta kaikkialla EU:ssa ja erityisesti syrjäisillä alueilla, saarilla ja syrjäisimmillä alueilla, jotta edistetään ja lisätään eurooppalaista ja kansainvälistä matkailua; kehottaa komissiota selvittämään mahdollisia synergioita EuroVélon ja sen 16 käytävän kanssa, erityisesti lisäämällä rahoitustukea paikallisen ja ekologisen polkupyörämatkailun edistämiseen Euroopassa; |
| --- | --- |

44.

Strategiset suuntaviivat

| 45. | korostaa, että EU:lle on strategisesti tärkeää säilyttää TEN-T-verkon sisällä tiiviit liikenneyhteydet kolmansiin maihin ja yhdentää edelleen Euroopan vapaakauppa-alueen (EFTA) kumppanimaita, Länsi-Balkania ja Kaakkois-Euroopan liikenneyhteisöä sekä itäisen kumppanuuden maita ja parantaa yhteyksiä EU:n syrjäisiin alueisiin; pitää tarkoituksenmukaisena, kun otetaan huomioon kolmansien maiden strategiset investoinnit ja vaikutusvallan kasvu tällä alueella, laajentaa sen TEN-T-liikenneyhteyksiä ehdokasvaltioihin, eteläisen Välimeren maihin ja itäisen kumppanuuden maihin sekä Aasiaan EU:n normien ja vastavuoroisuusvarmistusten mukaisesti; korostaa lisäksi Välimeren strategista merkitystä unionille ja tarvetta vahvistaa eteläisen Välimeren maiden ja EU:n saarialueiden infrastruktuuria; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että on tärkeää säilyttää TEN-T-yhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa alkaen siitä, että se tunnustetaan ”naapurimaaksi” TEN-T-asetuksen 3 artiklan b alakohdassa määritellyllä tavalla, samalla kun turvataan yhteisesti sovittujen TEN-T-infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpano ja loppuun saattaminen ja varmistetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tämän yhteyden rahoitukseen; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota EU:n ulkorajoihin ja seuraamaan Yhdistyneen kuningaskunnan eron vaikutusta raja-alueisiin; muistuttaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja niin kutsutun maasillan tärkeästä roolista osana TEN-T-verkkoa ja panee merkille brexitin kielteiset vaikutukset yhteyksiin, saavutettavuuteen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen Irlannin ja Manner-Euroopan välillä sekä Irlannin saaren sisällä; kehottaa komissiota varmistamaan tehokkaan yhteyden Irlannin ja Manner-Euroopan välillä ydinverkon ja kattavan verkon välityksellä kiinnittäen erityistä huomiota merireitteihin, olivatpa EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset suhteet tulevaisuudessa millaiset tahansa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että TEN-T:llä ja sen tärkeimmillä solmukohdilla on unionin kannalta strateginen tehtävä; kehottaa komissiota laatimaan suunnitelmia strategisen infrastruktuurin ja koko TEN-T-verkon suojelemiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n strategista etua, polkumyynnin kieltoa, tiukkojen eurooppalaisten työelämän normien täysimääräistä kunnioittamista ja vastavuoroisuuden periaatetta pääsyssä julkisiin hankintoihin sovelletaan täysimääräisesti TEN-T-hankkeiden tarjouskilpailumenettelyissä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että on tärkeää lisätä synergiaa Euroopan laajuisten verkkojen välillä liikenteen, energian ja televiestinnän alalla sekä niiden käytävien välillä, jotta voidaan varmistaa liikenteen vaihtoehtoisten polttoaineiden sujuva markkinoille pääsy ja jakelu ja ottaa huomioon liikennealan ja sen käyttäjien muuttuvat digitaaliset tarpeet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että liikenteen infrastruktuuria koskevissa politiikoissa tarjotaan selvä mahdollisuus lisätä synergioita puolustustarpeiden ja TEN-T-verkon välillä siten, että kokonaistavoitteena on sotilaallisen liikkuvuuden parantaminen kaikkialla unionissa, ottaen huomioon maantieteellisen tasapainon ja arvioimalla mahdollisia hyötyjä pelastuspalvelulle; vaatii, että liikenteen infrastruktuurin kaksoiskäyttöön soveltuviksi määriteltyjä Euroopan laajuisen verkon osia olisi mukautettava tiukasti kaksikäyttöperiaatteen mukaisesti siviilien ja puolustuksen tarpeisiin vastaamiseksi; kehottaa komissiota säilyttämään sen alkuperäisen ehdotuksen sotilaallisen liikkuvuuden rahoittamisesta vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0420.

(3)  EUVL L 325, 16.12.2019, s. 1.

(4)  EUVL L 305, 26.11.2019, s. 1.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0169.

(6)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 152.

(7)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 22.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(9)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_10/SR_Transport_ Flagship_Infrastructures_FI.pdf

(10)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/LR_TRANSPORT/LR_ TRANSPORT_FI.pdf

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_13/SR_ERTMS_RAIL_FI.pdf

(12)  Erityisesti mukautukset, jotka on esitetty (Euroopan parlamentin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta antaman lainsäädäntöpäätöslauselman) liitteen III osassa.

(13)  Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta 22. lokakuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39).

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 913/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22).

(16)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä (COM(2018)0277) muutettiin direktiiviehdotukseksi 12. kesäkuuta 2020 annetussa neuvoston muistiossa 8726/20 (2018/0138(COD)) esitetyllä tavalla.

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11. joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

(18)  Kuten todetaan toimielinten välisissä neuvotteluissa Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä annetusta asetuksesta 17. kesäkuuta 2020 tehdyssä alustavassa sopimuksessa.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/56

---

P9_TA(2021)0011

Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonta 2017, 2018 ja 2019

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta 2017, 2018 ja 2019 (2019/2132(INI))

(2021/C 456/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission vuosikertomukset 2017, 2018 ja 2019 Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (COM(2018)0540, COM(2019)0319 ja COM(2020)0350), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuosikertomukset 2017, 2018 ja 2019 Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (COM(2018)0540, COM(2019)0319 ja COM(2020)0350),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa – Toimintasuunnitelma” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa – Toimintasuunnitelma” (COM(2019)0343),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta 2016 (1),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta Euroopan unionin hallinnosta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta Euroopan unionin hallinnosta (2),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle Euroopan unionin hallintomenettelylaista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle Euroopan unionin hallintomenettelylaista (3),

| — | ottaa huomioon 21. joulukuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” (4) (C(2016)8600), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. joulukuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” (4) (C(2016)8600),

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asema unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa – menettelyn päivittäminen” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asema unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa – menettelyn päivittäminen” (COM(2012)0154),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (5),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Oikeusvaltiokertomus 2020: Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Oikeusvaltiokertomus 2020: Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta 24 päivänä lokakuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/841/YOS 10 artiklan mukaisesti (COM(2016)0448), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta 24 päivänä lokakuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/841/YOS 10 artiklan mukaisesti (COM(2016)0448),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Yhdeksäs raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia” (COM(2017)0407), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Yhdeksäs raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia” (COM(2017)0407),

| — | ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (6) (neljäs rahanpesunvastainen direktiivi), sellaisena kuin se on muutettuna rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/843 (7) (viides rahanpesunvastainen direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (6) (neljäs rahanpesunvastainen direktiivi), sellaisena kuin se on muutettuna rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/843 (7) (viides rahanpesunvastainen direktiivi),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 07/2018 ”EU:n lainsäädännön soveltaminen käytännössä: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaiset Euroopan komission valvontatehtävät (Yleiskatsaus)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 07/2018 ”EU:n lainsäädännön soveltaminen käytännössä: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaiset Euroopan komission valvontatehtävät (Yleiskatsaus)”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 02/2020 ”Euroopan unionin lainsäädäntö: parempaa sääntelyä sovellettu lähes 20 vuotta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 02/2020 ”Euroopan unionin lainsäädäntö: parempaa sääntelyä sovellettu lähes 20 vuotta”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0270/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0270/2020),

| A. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan ja SEUT-sopimuksen 288 artiklan 3 kohdan ja 291 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu unionin lainsäädännön asianmukaisesta ja vahvistetussa määräajassa tapahtuvasta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, soveltamisesta ja täytäntöönpanosta sekä tarvittavien muutoksenhakukeinojen säätämisestä tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi unionin toimivaltaan kuuluvilla aloilla; katsoo, että unionin lainsäädäntö on tehokasta vain, jos se ensinnäkin on saatettu ajoissa, täysimääräisesti ja tarkasti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja toiseksi jos sitä sovelletaan asianmukaisesti jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä, mikä on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että kaikki EU:n kansalaiset hyötyvät EU:n toimintapolitiikoista ja että yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset koko sisämarkkinoilla; ottaa huomioon, että unionin lainsäädännössä olisi noudatettava vilpittömän yhteistyön ja annetun toimivallan periaatteita sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan ja SEUT-sopimuksen 288 artiklan 3 kohdan ja 291 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu unionin lainsäädännön asianmukaisesta ja vahvistetussa määräajassa tapahtuvasta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, soveltamisesta ja täytäntöönpanosta sekä tarvittavien muutoksenhakukeinojen säätämisestä tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi unionin toimivaltaan kuuluvilla aloilla; katsoo, että unionin lainsäädäntö on tehokasta vain, jos se ensinnäkin on saatettu ajoissa, täysimääräisesti ja tarkasti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja toiseksi jos sitä sovelletaan asianmukaisesti jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä, mikä on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että kaikki EU:n kansalaiset hyötyvät EU:n toimintapolitiikoista ja että yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset koko sisämarkkinoilla; ottaa huomioon, että unionin lainsäädännössä olisi noudatettava vilpittömän yhteistyön ja annetun toimivallan periaatteita sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita;

| B. | katsoo, että on tarpeen tunnustaa kansallisten parlamenttien aktiivisen osallistumisen merkitys EU:n asianmukaiselle toiminnalle ja sen varmistamiselle, että suhteellisuusperiaatetta noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyssä, SEUT-sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa 2 vahvistetun menettelyn mukaisesti; katsoo, että lainsäädäntöprosessissa olisi edelleen edistettävä tiiviimpää yhteistyötä kansallisten parlamenttien kanssa; muistuttaa, että vuonna 2019 annettiin 159 kertomusta eikä yhtään perusteltua lausuntoa ja että yhdeksän viime vuoden aikana annettiin kaikkiaan 4 918 kertomusta ja 439 perusteltua lausuntoa; ottaa huomioon, että keltaisen kortin menettelyä on toistaiseksi sovellettu vasta kolme kertaa ja oranssin kortin menettelyä ei kertaakaan; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että on tarpeen tunnustaa kansallisten parlamenttien aktiivisen osallistumisen merkitys EU:n asianmukaiselle toiminnalle ja sen varmistamiselle, että suhteellisuusperiaatetta noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyssä, SEUT-sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa 2 vahvistetun menettelyn mukaisesti; katsoo, että lainsäädäntöprosessissa olisi edelleen edistettävä tiiviimpää yhteistyötä kansallisten parlamenttien kanssa; muistuttaa, että vuonna 2019 annettiin 159 kertomusta eikä yhtään perusteltua lausuntoa ja että yhdeksän viime vuoden aikana annettiin kaikkiaan 4 918 kertomusta ja 439 perusteltua lausuntoa; ottaa huomioon, että keltaisen kortin menettelyä on toistaiseksi sovellettu vasta kolme kertaa ja oranssin kortin menettelyä ei kertaakaan;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n toimielinten ja kansallisten viranomaisten välinen vuoropuhelu on auttanut ratkaisemaan vuoden 2014 jälkeen 90 prosenttia rikkomusmenettelyistä ilman, että on jouduttu kääntymään Euroopan unionin tuomioistuimen puoleen; ottaa huomioon, että rikkomusmenettelyihin olisi turvauduttava viimeisenä keinona; toteaa, että unionin lainsäädäntö on laadittava niin, että helpotetaan sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n toimielinten ja kansallisten viranomaisten välinen vuoropuhelu on auttanut ratkaisemaan vuoden 2014 jälkeen 90 prosenttia rikkomusmenettelyistä ilman, että on jouduttu kääntymään Euroopan unionin tuomioistuimen puoleen; ottaa huomioon, että rikkomusmenettelyihin olisi turvauduttava viimeisenä keinona; toteaa, että unionin lainsäädäntö on laadittava niin, että helpotetaan sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| D. | ottaa huomioon, että EU Pilot -menettelyt otettiin käyttöön, jotta unionin lainsäädännön mahdolliset rikkomiset voitaisiin selvittää asianmukaisissa tapauksissa varhaisessa vaiheessa komission ja jäsenvaltioiden välisessä jäsennellyssä ongelmanratkaisuun tähtäävässä vuoropuhelussa; toteaa, että niiden käyttö on vähentynyt vuodesta 2017 lähtien, koska on todettu, että se lisäsi menettelyyn ylimääräistä byrokratiaa tuomatta kuitenkaan todellista lisäarvoa; ottaa huomioon, että komissio ei ole vielä vastannut parlamentin toistuviin pyyntöihin saada tietoja EU Pilot -menettelystä ja käynnistetyistä rikkomusmenettelyistä, erityisesti jos ne perustuvat vetoomuksiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU Pilot -menettelyt otettiin käyttöön, jotta unionin lainsäädännön mahdolliset rikkomiset voitaisiin selvittää asianmukaisissa tapauksissa varhaisessa vaiheessa komission ja jäsenvaltioiden välisessä jäsennellyssä ongelmanratkaisuun tähtäävässä vuoropuhelussa; toteaa, että niiden käyttö on vähentynyt vuodesta 2017 lähtien, koska on todettu, että se lisäsi menettelyyn ylimääräistä byrokratiaa tuomatta kuitenkaan todellista lisäarvoa; ottaa huomioon, että komissio ei ole vielä vastannut parlamentin toistuviin pyyntöihin saada tietoja EU Pilot -menettelystä ja käynnistetyistä rikkomusmenettelyistä, erityisesti jos ne perustuvat vetoomuksiin;

| E. | ottaa huomioon, että komissio määritteli vuonna 2016 rikkomistapauksia ja kanteluja koskevan työnsä painopisteet keskittyen EU:n lainsäädännön vakavimpiin rikkomisiin, joilla on merkittävä vaikutus kansalaisten ja yritysten etuihin, ja että vuosi 2017 oli ensimmäinen vuosi, jolloin komissio sovelsi tätä uutta, kohdennetumpaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio määritteli vuonna 2016 rikkomistapauksia ja kanteluja koskevan työnsä painopisteet keskittyen EU:n lainsäädännön vakavimpiin rikkomisiin, joilla on merkittävä vaikutus kansalaisten ja yritysten etuihin, ja että vuosi 2017 oli ensimmäinen vuosi, jolloin komissio sovelsi tätä uutta, kohdennetumpaa lähestymistapaa;

| F. | ottaa huomioon, että rikkomusmenettelyt yhdessä muiden täytäntöönpanoa ja noudattamista edistävien mekanismien kanssa takaavat, ettei EU:n kansalaisille ja yrityksille aiheudu haittaa unionin lainsäädännön myöhästyneestä tai puutteellisesta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen virheellisestä soveltamisesta jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että rikkomusmenettelyillä on vääristävä vaikutus, koska ne maksattavat kansalaisilla kustannukset, jotka aiheutuvat unionin lainsäädännön puutteellisesta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen virheellisestä soveltamisesta jäsenvaltioissa; katsoo, että on suotavaa tehdä tehokkaampaa toimielinten välistä yhteistyötä sekä kansallisella että EU:n tasolla ja ottaa käyttöön uusia mekanismeja tai tarkistaa olemassa olevia mekanismeja, jotta varmistetaan unionin lainsäädännön asianmukainen soveltaminen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että rikkomusmenettelyt yhdessä muiden täytäntöönpanoa ja noudattamista edistävien mekanismien kanssa takaavat, ettei EU:n kansalaisille ja yrityksille aiheudu haittaa unionin lainsäädännön myöhästyneestä tai puutteellisesta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen virheellisestä soveltamisesta jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että rikkomusmenettelyillä on vääristävä vaikutus, koska ne maksattavat kansalaisilla kustannukset, jotka aiheutuvat unionin lainsäädännön puutteellisesta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen virheellisestä soveltamisesta jäsenvaltioissa; katsoo, että on suotavaa tehdä tehokkaampaa toimielinten välistä yhteistyötä sekä kansallisella että EU:n tasolla ja ottaa käyttöön uusia mekanismeja tai tarkistaa olemassa olevia mekanismeja, jotta varmistetaan unionin lainsäädännön asianmukainen soveltaminen;

| G. | katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on demokratian ja perusoikeuksien toteutumisen ennakkoedellytys; toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen ylläpitäminen on ehdoton edellytys kaikkien perussopimuksissa määrättyjen ja johdetussa oikeudessa säädettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamisessa; katsoo, että EU:n on osallistuttava oikeusvaltioperiaatetta koskevien kysymysten selvittämiseen aina, kun niitä ilmenee; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden kansalliset tuomioistuimet varmistavat, että unionin lainsäädännössä säädetyt oikeudet ja velvollisuudet pannaan tehokkaasti täytäntöön; katsoo, että jäsenvaltioiden riippumattomat ja tehokkaat oikeusjärjestelmät ovat olennaisen tärkeitä keskinäisen luottamuksen lujittamiseksi, sillä luottamus muodostaa perustan yhteiselle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueelle, investointien kannalta suotuisalle toimintaympäristölle, pitkän aikavälin kasvulle ja EU:n taloudellisten etujen suojaamiselle; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on demokratian ja perusoikeuksien toteutumisen ennakkoedellytys; toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen ylläpitäminen on ehdoton edellytys kaikkien perussopimuksissa määrättyjen ja johdetussa oikeudessa säädettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamisessa; katsoo, että EU:n on osallistuttava oikeusvaltioperiaatetta koskevien kysymysten selvittämiseen aina, kun niitä ilmenee; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden kansalliset tuomioistuimet varmistavat, että unionin lainsäädännössä säädetyt oikeudet ja velvollisuudet pannaan tehokkaasti täytäntöön; katsoo, että jäsenvaltioiden riippumattomat ja tehokkaat oikeusjärjestelmät ovat olennaisen tärkeitä keskinäisen luottamuksen lujittamiseksi, sillä luottamus muodostaa perustan yhteiselle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueelle, investointien kannalta suotuisalle toimintaympäristölle, pitkän aikavälin kasvulle ja EU:n taloudellisten etujen suojaamiselle;

| H. | katsoo, että perusoikeuksien ja kansalaisvapauksien suojaaminen, puolueettomat ja riippumattomat tuomioistuimet, sananvapaus, tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja riippumattomuus poliittisesta vaikuttamisesta tai painostuksesta, lakien noudattaminen paikallis- ja aluetason hallinnossa sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden laillisiin talouksiin soluttautumisen torjunta ovat perusedellytyksiä, joilla varmistetaan tasapuolinen kohtelu lain edessä, kansalaisten oikeuksien puolustaminen, väärinkäytösten ehkäiseminen ja julkisten viranhaltijoiden vastuuvelvollisuus; ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus ovat sananvapauden olennaisia osia; ottaa huomioon, että riippumattomilla ja vapailla tiedotusvälineillä on demokraattisessa yhteiskunnassa keskeinen rooli, kuten EU:n perusoikeuskirjassa ja SEU-sopimuksessa todetaan; katsoo, että kampanjat, joilla pyritään johtamaan yleisöä harhaan antamalla heille väärää tietoa EU:n toiminnasta, kohdistuvat myös toimenpiteisiin, joilla varmistetaan unionin lainsäädännön asianmukainen soveltaminen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että perusoikeuksien ja kansalaisvapauksien suojaaminen, puolueettomat ja riippumattomat tuomioistuimet, sananvapaus, tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja riippumattomuus poliittisesta vaikuttamisesta tai painostuksesta, lakien noudattaminen paikallis- ja aluetason hallinnossa sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden laillisiin talouksiin soluttautumisen torjunta ovat perusedellytyksiä, joilla varmistetaan tasapuolinen kohtelu lain edessä, kansalaisten oikeuksien puolustaminen, väärinkäytösten ehkäiseminen ja julkisten viranhaltijoiden vastuuvelvollisuus; ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus ovat sananvapauden olennaisia osia; ottaa huomioon, että riippumattomilla ja vapailla tiedotusvälineillä on demokraattisessa yhteiskunnassa keskeinen rooli, kuten EU:n perusoikeuskirjassa ja SEU-sopimuksessa todetaan; katsoo, että kampanjat, joilla pyritään johtamaan yleisöä harhaan antamalla heille väärää tietoa EU:n toiminnasta, kohdistuvat myös toimenpiteisiin, joilla varmistetaan unionin lainsäädännön asianmukainen soveltaminen jäsenvaltioissa;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään kaikenlainen syrjintä, myös vammaisuuden perusteella; ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa ei ole edelleenkään pantu asianmukaisesti täytäntöön lukuisia tämän perusperiaatteen konkreettiseen soveltamiseen tähtääviä säädöksiä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään kaikenlainen syrjintä, myös vammaisuuden perusteella; ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa ei ole edelleenkään pantu asianmukaisesti täytäntöön lukuisia tämän perusperiaatteen konkreettiseen soveltamiseen tähtääviä säädöksiä;

| J. | ottaa huomioon, että Europol on havainnut, että 0,7–1,28 prosenttia EU:n vuotuisesta bruttokansantuotteesta käytetään epäilyttävään taloudelliseen toimintaan, kuten laittomasti hankittujen varojen rahanpesuun; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyjä useimpia jäsenvaltioita vastaan, koska ne eivät ole saattaneet rahanpesun vastaista direktiivejä eivätkä etenkään neljättä ja viidettä rahanpesun vastaista direktiiviä asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Europol on havainnut, että 0,7–1,28 prosenttia EU:n vuotuisesta bruttokansantuotteesta käytetään epäilyttävään taloudelliseen toimintaan, kuten laittomasti hankittujen varojen rahanpesuun; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyjä useimpia jäsenvaltioita vastaan, koska ne eivät ole saattaneet rahanpesun vastaista direktiivejä eivätkä etenkään neljättä ja viidettä rahanpesun vastaista direktiiviä asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään;

| K. | ottaa huomioon, että jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön ohjelmia, joihin liittyy suoraan tai välillisesti EU:n kansalaisuuden myyntiä; ottaa huomioon, että on esitetty vakavia huolia tällaisten ohjelmien mahdollisesta väärinkäytöstä, joka johtaa turvallisuusongelmiin, avoimuuden puutteeseen, kansalaisten luottamuksen heikentymiseen EU:n arvoihin ja periaatteisiin sekä terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan ja rahanpesun helpottamiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön ohjelmia, joihin liittyy suoraan tai välillisesti EU:n kansalaisuuden myyntiä; ottaa huomioon, että on esitetty vakavia huolia tällaisten ohjelmien mahdollisesta väärinkäytöstä, joka johtaa turvallisuusongelmiin, avoimuuden puutteeseen, kansalaisten luottamuksen heikentymiseen EU:n arvoihin ja periaatteisiin sekä terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan ja rahanpesun helpottamiseen;

| L. | ottaa huomioon, että komission kertomuksen mukaan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta tehty neuvoston puitepäätös 2008/841/YOS (8) ei täytä lähentämisen välttämättömiä vähimmäisedellytyksiä rikollisjärjestön johtamisen ja siihen osallistumisen suhteen, vaan lähentäminen perustuu pelkästään järjestön määritelmään; ottaa huomioon, että puitepäätös antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden olla sisällyttämättä rikollisjärjestön käsitettä kansalliseen lainsäädäntöönsä ja jatkaa nykyisen kansallisen rikoslainsäädännön soveltamista soveltamalla yleisiä sääntöjä osallistumisesta tiettyihin rikoksiin ja niihin varautumisesta, ja katsoo, että tämän seurauksena puitepäätöksen käytännön täytäntöönpanossa voisi ilmetä uusia eroja; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komission kertomuksen mukaan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta tehty neuvoston puitepäätös 2008/841/YOS (8) ei täytä lähentämisen välttämättömiä vähimmäisedellytyksiä rikollisjärjestön johtamisen ja siihen osallistumisen suhteen, vaan lähentäminen perustuu pelkästään järjestön määritelmään; ottaa huomioon, että puitepäätös antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden olla sisällyttämättä rikollisjärjestön käsitettä kansalliseen lainsäädäntöönsä ja jatkaa nykyisen kansallisen rikoslainsäädännön soveltamista soveltamalla yleisiä sääntöjä osallistumisesta tiettyihin rikoksiin ja niihin varautumisesta, ja katsoo, että tämän seurauksena puitepäätöksen käytännön täytäntöönpanossa voisi ilmetä uusia eroja;

| M. | ottaa huomioon, että pakolaiskriisi on osoittanut olevan tarpeen uudistaa pikaisesti Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää ja lisätä vastuunjakoa jäsenvaltioiden kesken; ottaa huomioon, että hätätilanteessa sovellettava siirtojärjestelmä turvapaikanhakijoiden siirtämiseksi Italiasta ja Kreikasta ovat osoittautuneet tehottomiksi ja että niihin on liittynyt etenkin alaikäisiin ja erityisesti ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin kohdistuvia vakavia fyysisiä ja psyykkisiä vaikutuksia; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyt Tšekkiä, Puolaa ja Unkaria vastaan, koska ne ovat kieltäytyneet noudattamasta siirtopäätöksiä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että pakolaiskriisi on osoittanut olevan tarpeen uudistaa pikaisesti Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää ja lisätä vastuunjakoa jäsenvaltioiden kesken; ottaa huomioon, että hätätilanteessa sovellettava siirtojärjestelmä turvapaikanhakijoiden siirtämiseksi Italiasta ja Kreikasta ovat osoittautuneet tehottomiksi ja että niihin on liittynyt etenkin alaikäisiin ja erityisesti ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin kohdistuvia vakavia fyysisiä ja psyykkisiä vaikutuksia; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyt Tšekkiä, Puolaa ja Unkaria vastaan, koska ne ovat kieltäytyneet noudattamasta siirtopäätöksiä;

| N. | ottaa huomioon, että Schengenin rajasäännöstön mukaan sisärajatarkastusten väliaikainen palauttaminen on sallittua vain poikkeuksellisissa olosuhteissa ja viimeisenä keinona; ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot ovat rikkoneet sääntöjä jatkaessaan rajavalvontaa ilman asianmukaisia perusteita; ottaa huomioon, että komissio ei ole pitänyt asianmukaisena käynnistää rikkomusmenettelyjä näitä jäsenvaltioita vastaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Schengenin rajasäännöstön mukaan sisärajatarkastusten väliaikainen palauttaminen on sallittua vain poikkeuksellisissa olosuhteissa ja viimeisenä keinona; ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot ovat rikkoneet sääntöjä jatkaessaan rajavalvontaa ilman asianmukaisia perusteita; ottaa huomioon, että komissio ei ole pitänyt asianmukaisena käynnistää rikkomusmenettelyjä näitä jäsenvaltioita vastaan;

| O. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus ovat sananvapauden olennaisia osia; ottaa huomioon, että tiedotusvälineillä on demokraattisessa yhteiskunnassa keskeinen rooli, kuten EU:n perusoikeuskirjassa ja SEU-sopimuksessa todetaan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus ovat sananvapauden olennaisia osia; ottaa huomioon, että tiedotusvälineillä on demokraattisessa yhteiskunnassa keskeinen rooli, kuten EU:n perusoikeuskirjassa ja SEU-sopimuksessa todetaan;

| P. | ottaa huomioon, että luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä annetun direktiivin 2014/59/EU tavoitteena on rajoittaa haittoja, joita talouskriisin vaikutukset aiheuttavat julkiselle taloudelle, rajaamalla velkakirjojen arvon alaskirjauksella maksukyvyttömien pankkien vaikutukset osakkeenomistajiin, obligaatioiden haltijoihin ja tilinomistajiin, joiden tilillä on yli 100 000 euroa; ottaa huomioon, että pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin (BRRD) säännösten ja erityisesti siinä säädettyjen velkakirjojen arvon alaskirjauksien vuoksi käyttötilien haltijat ja siten säästäjät saattavat joutua maksamaan huonosta hallinnosta, joka aiheuttaa pankkien maksukyvyttömyyttä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä annetun direktiivin 2014/59/EU tavoitteena on rajoittaa haittoja, joita talouskriisin vaikutukset aiheuttavat julkiselle taloudelle, rajaamalla velkakirjojen arvon alaskirjauksella maksukyvyttömien pankkien vaikutukset osakkeenomistajiin, obligaatioiden haltijoihin ja tilinomistajiin, joiden tilillä on yli 100 000 euroa; ottaa huomioon, että pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin (BRRD) säännösten ja erityisesti siinä säädettyjen velkakirjojen arvon alaskirjauksien vuoksi käyttötilien haltijat ja siten säästäjät saattavat joutua maksamaan huonosta hallinnosta, joka aiheuttaa pankkien maksukyvyttömyyttä;

| Q. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 komissio jatkoi neljännen vakavaraisuusdirektiivin, talletussuojadirektiivin, pankkien elpymis- ja kriisinratkaisudirektiivin sekä velkainstrumenttien ensisijaisuusjärjestystä koskevan direktiivin täytäntöönpanon seuraamista jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että vuonna 2019 käynnistettiin rikkomusmenettelyt 12:ta jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet ryhtyneet tarvittaviin toimenpiteisiin ensisijaisuusjärjestystä koskevan direktiivin saattamiseksi täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 komissio jatkoi neljännen vakavaraisuusdirektiivin, talletussuojadirektiivin, pankkien elpymis- ja kriisinratkaisudirektiivin sekä velkainstrumenttien ensisijaisuusjärjestystä koskevan direktiivin täytäntöönpanon seuraamista jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että vuonna 2019 käynnistettiin rikkomusmenettelyt 12:ta jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet ryhtyneet tarvittaviin toimenpiteisiin ensisijaisuusjärjestystä koskevan direktiivin saattamiseksi täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission vuosikertomuksiin 2017, 2018 ja 2019 Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta, maakohtaiset kertomukset mukaan luettuina; katsoo, että nämä vuosikertomukset, vetoomusoikeus ja eurooppalainen kansalaisaloite ovat arvokkaita työkaluja, joiden avulla EU:n lainsäätäjät voivat tunnistaa mahdollisia puutteita; on tyytyväinen komission sitoumukseen antaa runsaasti painoarvoa kansalaisten, yritysten ja muiden sidosryhmien panokselle unionin lainsäädäntöön kohdistuvien rikkomusten havaitsemiseen; kehottaa komissiota tehostamaan sen antamista vuosikertomuksista käytävää julkista keskustelua; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille niiden vetoomusten huomattavan määrän, joissa tuodaan esiin kansalaisten huoli oikeusvaltioperiaatteen väitetyistä loukkauksista jäsenvaltioissa, ja pitää myönteisenä, että kansalaiset osallistuvat käyttämällä oikeuksiaan; katsoo, että tällainen seuranta on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan tunnistaa ja estää oikeusvaltioon ja EU:n kansalaisten oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvat riskit ennen kuin ne edellyttävät virallisia toimia; suhtautuu tältä osin myönteisesti komission ensimmäiseen vuotuiseen oikeusvaltiokertomukseen, joka on uusi ennaltaehkäisevä väline ja osa uutta vuotuista eurooppalaista oikeusvaltiomekanismia; tuo uudelleen julki tukensa sellaisen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n mekanismin perustamiselle, jota hallinnoidaan toimielinten sopimuksella; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että parlamentti saa vuosittain huomattavan määrän vetoomuksia huolestuneilta kansalaisilta, jotka ilmaisevat tyytymättömyytensä unionin oikeuden täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa; pitää erityisen huolestuttavana käytäntöä, jossa huomattava määrä vetoomuksen esittäjiä ohjataan muihin elimiin; toistaa huolensa siitä, että tämä lähestymistapa voi saada kansalaiset luulemaan, etteivät EU:n toimielimet kuuntele heitä; korostaa kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien, erityisesti väärinkäytösten paljastajien, tärkeää roolia unionin lainsäädännön soveltamisen seurannassa ja siitä raportoinnissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää huolestuttavana sitä, että vuonna 2019 komissio käynnisti 797 uutta rikkomusmenettelyä, mikä on enemmän kuin vuonna 2018 (644) ja vuonna 2017 (716); pitää huolestuttavana myös sitä, että vuonna 2019 komissio lähetti 316 perusteltua lausuntoa, kun taas vuonna 2018 se lähetti niitä 157 ja vuonna 2017 275; panee kuitenkin merkille, että vuonna 2019 oli edelleen vireillä 1 564 jäsenvelvoitteiden noudattamatta jättämismenettelyä, mikä merkitsee hienoista laskua verrattuna vuoden 2018 lopussa vielä vireillä olleisiin 1 571 menettelyyn ja hienoista lisäystä verrattuna vuonna 2017 vielä vireillä olleisiin menettelyihin (1 559); pitää myönteisenä, että niiden keskeneräisten menettelyjen määrä, jotka koskevat oikea-aikaista kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien velvoitteiden noudattamatta jättämistä, laski 599:ään vuonna 2019, mikä on 21 prosenttia vähemmän kuin vuoden 2018 lopussa vielä kesken olleiden menettelyjen määrä (758); |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisevaa roolia ainoana elimenä, joka on vastuussa unionin oikeuden pätevyydestä päättämisestä ja joka varmistaa näin unionin oikeuden asianmukaisen tulkinnan ja soveltamisen EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa; muistuttaa, että ennakkoratkaisumenettely on unionin oikeuden perusmekanismi, joka auttaa selventämään, miten unionin oikeutta on tulkittava ja sovellettava; kannustaa kansallisia tuomioistuimia saattamaan asioita Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, kun niissä on epäselvyyksiä, ja välttämään näin rikkomusmenettelyt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | huomauttaa, että vuonna 2019 käynnistettiin rikkomusmenettelyjä seuraavilla pääasiallisilla toimintapolitiikan aloilla, jotka on lueteltu tapausten määrän mukaan suuruusjärjestyksessä: ympäristö, sisämarkkinat, teollisuus, liiketoiminta ja pk-yritykset, liikkuvuus ja liikenne; pitää valitettavana, että ympäristölainsäädäntö aiheutti eniten ongelmia saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanon valvonnassa vuonna 2019, kun taas vuonna 2018 uusien rikkomusmenettelyjen määrässä ympäristö oli kolmannella sijalla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että näiden kertomusten mukaan alat, joilla jäsenvaltioihin kohdistettiin kyseisinä vuosina eniten osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevia rikkomusmenettelyjä, olivat ympäristö, liikkuvuus, liikenne ja sisämarkkinat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että täytäntöönpanon puutteellinen valvonta paitsi heikentää sisämarkkinoiden toimivuutta myös vaikuttaa suoraan yksilön oikeuksiin ja siten unionin uskottavuuteen ja imagoon; katsoo, että rikkomusmenettelyjen suuri määrä osoittaa, että unionin lainsäädännön oikea-aikainen, asianmukainen ja tehokas soveltaminen jäsenvaltioissa on edelleen suuri haaste ja ensisijainen tavoite; kehottaa komissiota antamaan enemmän tietoa perusteista, joita sovelletaan vuonna 2017 käyttöön otetussa uudessa menetelmässä, jonka tavoitteena on määrittää unionin oikeuden vakavimmat rikkomiset ja siitä tehdyt kantelut; pitää valitettavana, että menettelyjen määrän kasvu on johtanut vuodesta 2017 alkaen mahdollisten unionin oikeuden rikkomisten tutkinta-ajan jatkuvaan pitenemiseen; kehottaa komissiota lyhentämään kantelujen ja rikkomusmenettelyjen keskimääräistä käsittelyaikaa; kehottaa komissiota tarvittaessa lyhentämään merkittävästi aikaa, joka kuluu jäsenvaltion tapauksen ottamiseen tuomioistuimen käsiteltäväksi SEUT-sopimuksen 258 ja 260 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee huolestuneena merkille, että keskimääräinen direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä menevä aika on noussut EU:ssa, sillä vuonna 2019 direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä kesti kolme kuukautta pidempään kuin vuonna 2018; vaatii ajoittamaan lainsäädäntömenettelyt asianmukaisesti, jotta saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä jää riittävästi aikaa; korostaa, että unionin lainsäädäntö on muotoiltava selkeästi ja ymmärrettävästi ja noudattaen oikeudellisen selkeyden, avoimuuden ja oikeusvarmuuden periaatteita; kehottaa tekemään unionin lainsäädännöstä asianmukaisen vaikutusten ennakko- ja jälkiarvioinnin; muistuttaa, että kaikkein vakavimpiin rikkomusmenettelyihin johtanut lainsäädäntö on seurausta direktiiveistä; muistuttaa, että asetukset ovat velvoittavia ja sellaisenaan sovellettavia kaikissa jäsenvaltioissa; kehottaa tämän vuoksi komissiota turvautumaan mahdollisuuksien mukaan asetuksiin suunnitellessaan lainsäädäntöehdotusten antamista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa parlamentin valvontatehtävää, jota se hoitaa kiinnittäessään vetoomusten ja kysymysten avulla komission huomion puutteisiin unionin oikeuden täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa; kannustaa komissiota parantamaan edelleen unionin oikeuden soveltamisen valvontaa jäsenvaltioissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen yleiskatsauksen mukaisesti; korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden välinen tiivis ja jäsennelty vuoropuhelu varhaisessa vaiheessa on olennaisen tärkeää unionin lainsäädännön tehokkaan ja asianmukaisen soveltamisen kannalta sekä siinä, miten ratkaistaan ylisääntelyyn liittyviä ongelmia unionin lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamisessa; muistuttaa, että lainsäädäntömenettelyn kaikkia osia varten on tarpeen perustaa yhteinen tietokanta ja verkkosivusto, jotta voidaan lisätä lainsäädäntökeskustelujen avoimuutta; kehottaa komissiota edistämään säännösten noudattamista johdonmukaisemmin eri politiikanaloilla ja, jos se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, tehostamaan ennaltaehkäiseviä välineitä, kuten täytäntöönpanosuunnitelmien, etenemissuunnitelmien, selittävien asiakirjojen ja asiaa koskevien verkkosivustojen laatimista, sekä sellaisten hyvien käytäntöjen vaihtoa, joiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita tunnistamaan ongelmia saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, puuttumaan niihin rikkomusmenettelyjen varhaisessa vaiheessa, ja auttamaan jäsenvaltioita löytämään yhteisiä ratkaisuja ja siten tehostamaan unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | antaa tunnustusta Euroopan komission tekemästä työstä ja toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta; korostaa kansallisten parlamenttien ja tarvittaessa alueellisten parlamenttien keskeistä roolia EU:n säädösesitysten laadinnan valvonnassa; toteaa, että nykyisiä yhteistyömuotoja kansallisten parlamenttien kanssa voitaisiin parantaa; pitää valitettavana toissijaisuuden valvontamekanismia koskevan menettelyn nykyistä rakennetta, joka pakottaa kansallisten parlamenttien Eurooppa-asioista vastaavat valiokunnat käyttämään kohtuuttomasti aikaa teknisiin ja oikeudellisiin arviointeihin, joilla on lyhyet määräajat; ehdottaa näiden mekanismien tarkistamista, jotta niistä voidaan tehdä toimivampia ja tehokkaampia ja jotta voidaan kehittää poliittisempi lähestymistapa toissijaisuusperiaatteen valvontaan kaikkialla EU:ssa; ehdottaa Euroopan alueiden komitean ottamista alue- ja paikallisviranomaisten edustajana tiiviimmin mukaan suhteellisuusperiaatteen valvontaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää erittäin huolestuttavana sitä, että suuri joukko jäsenvaltioita ei ole pannut neljättä ja viidettä rahanpesun vastaista direktiiviä täytäntöön; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan kyseiset direktiivit kiireellisesti ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään; pitää myönteisenä sitä, että komissio on hyväksynyt tiedonannon ”Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan EU:n kehyksen täytäntöönpanon parantaminen”, joka yhdessä useiden julkaistujen kertomusten kanssa voi auttaa EU:n ja kansallisia viranomaisia torjumaan paremmin rahanpesua, terrorismin rahoitukseen liittyvä riski mukaan luettuna; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää huolestuttavina joidenkin EU:n jäsenvaltioiden hiljattain hyväksymien investointi- ja kansalaisuusohjelmien vaikutuksia; kehottaa komissiota antamaan lainsäädäntöä, jolla kielletään tällaiset käytännöt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana unionin lainsäädännön epäyhtenäisyyttä ja riittämättömyyttä rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden, kuten huumausaineiden salakuljetuksen tai ihmissalakuljetuksen, torjunnassa; pyytää komissiota seuraamaan edelleen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan puitepäätöksen asianmukaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä käyttäen sille perussopimuksissa annettuja valtuuksia valvoa lainsäädännön noudattamista; kehottaa komissiota tekemään SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohdan nojalla ehdotuksen direktiiviksi, jolla tarkistetaan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta tehtyä neuvoston puitepäätöstä 2008/841/YOS ja päivitetään kyseisten rikosten määritelmät, jotta niissä otettaisiin huomioon erityisesti rikollisjärjestöjen rajat ylittävä luonne, joka on moneen kertaan tuotu esiin toimivaltaisten EU:n virastojen, erityisesti Europolin ja Eurojustin, kertomuksissa, ja tiukentamaan seuraamuksia ja lisäämään rikollisjärjestöön kuulumista koskevan rikoksen, johon liittyvät mafiarikoksen tapaan pelottelutaktiikka, rikollisjärjestöön kuuluminen tahallisena tarkoituksena rikolliseen toimintaan ryhtyminen sekä kyky vaikuttaa julkisiin elimiin; pitää tässä yhteydessä toivottavana myös yleistä unionin lainsäädäntöä niiden henkilöiden suojelusta, jotka päättävät tehdä yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että on tärkeää antaa lainsäädäntöä, jonka avulla lainvalvontaviranomaiset voivat tehokkaasti torjua laittomasti hankittuja varoja estämällä rikollisia hyötymästä rikoksilla tuotetuista varoista ja tuomasta ne lailliseen talouteen tai rahoittamasta niillä muuta rikollista toimintaa; panee merkille, että unionin lainsäädäntö on tältä osin puutteellista asetuksen (EU) 2018/1805 tulevasta voimaantulosta huolimatta; suhtautuu siksi myönteisesti komission sitoumukseen tarkistaa kaikkea rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevaa lainsäädäntöä EU:ssa ja arvioida mahdollista muiden yhteisten säännösten tarvetta erityisesti rikoksen tuottaman hyödyn takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemista koskevien näkökohtien osalta, vaikka lainvoimaista tuomiota ei olisikaan annettu, ja näiden varojen hallinnoinnin osalta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin seurata edelleen EU:n vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta käsittelevien, prosessuaalisia oikeuksia koskevien direktiivien täysimääräistä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; korostaa kuitenkin huoltaan havaituista jatkuvista vaikeuksista saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivi 2012/29/EU (9), jolla vahvistetaan rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevat vähimmäisvaatimukset; korostaa pitävänsä huolestuttavina rikkomusmenettelyjä, joita on käynnistetty useita jäsenvaltioita vastaan, koska ne eivät ole saattaneet osaksi kansallista lainsäädäntöään rikoksesta epäiltyjä tai syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä annettua direktiiviä (EU) 2016/800 (10); |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että EU:n verolainsäädäntöä on parannettava, jotta verojärjestelmistä tulee avoimempia, vastuullisempia ja tehokkaampia ja jotta voidaan rajoittaa epäreilua kilpailua jäsenvaltioiden välillä ja veroparatiisien yleistymistä; katsoo, että oikeudenmukaisen verotuksen sekä veropetosten, veronkierron, aggressiivisen verosuunnittelun ja rahanpesun määrätietoisen torjunnan on oltava keskeisellä sijalla EU:n politiikassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kilpailukykyisen, oikeudenmukaisen ja vakaan verojärjestelmän, joka pystyy toimimaan digitaalisella aikakaudella ja uusissa liiketoimintamalleissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana, ettei komissio ole päättänyt käynnistää rikkomusmenettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka ovat rikkoneet Schengenin säännöstöä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet sitoumuksiaan, jotka koskevat solidaarisuutta ja vastuunjakoa turvapaikanhakijoiden siirtämisessä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita saattamaan vakavien rikosten ja terrorismin torjuntaa koskevan unionin lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään; kiinnittää erityistä huomiota komission useissa jäsenvaltioissa havaitsemiin puutteisiin terrorismin torjumisesta annetun direktiivin (EU) 2017/541 (11) saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; panee merkille, että useimmat jäsenvaltiot, joita vastaan komissio käynnisti vuonna 2019 rikkomusmenettelyt niiden jätettyä saattamatta matkustajarekisteridirektiivin (EU) 2016/681 (12) osaksi kansallista lainsäädäntöään, ovat nyt ilmoittaneet komissiolle hyväksyneensä tarvittavat toimenpiteet kyseisen säädöksen saattamiseksi onnistuneesti osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:n toimielimiä takaamaan perusoikeuskirjan täysimääräisen täytäntöönpanon kaikissa päätöksissään ja toimintapolitiikoissaan, jotta tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, riippumattomuutta ja vapautta voidaan pitää yllä; pitää tiedotusvälineiden tilaa EU:ssa huolestuttavana; tuomitsee jyrkästi käytännöt, joilla pyritään pelottelemaan tai uhkailemaan toimittajia; toistaa tältä osin kehottavansa komissiota esittämään kattavan ehdotuksen säädökseksi, jolla pyritään vahvistamaan strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden (SLAPP-kanteet) vastaiset vähimmäisvaatimukset kaikkialla EU:ssa; katsoo, että komission olisi ryhdyttävä toimiin sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla estetään tuomioistuinten väärinkäyttö toimittajien pelottelemiseksi tai vahingoittamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuomitsee yhä useammin nähtävät kampanjat, joilla pyritään johtamaan yleisöä harhaan antamalla heille väärää tietoa EU:n toiminnasta ja jotka on kohdistettu myös toimenpiteisiin, joilla varmistetaan unionin lainsäädännön asianmukainen soveltaminen jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota torjumaan tätä ilmiötä, koska sillä pyritään horjuttamaan demokraattista prosessia ja kansalaisten luottamusta EU:n demokraattisiin instituutioihin; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön selkeän, kattavan ja laajan valikoiman toimia, joilla torjutaan verkossa olevan disinformaation leviämistä ja vaikutuksia Euroopassa ja varmistetaan eurooppalaisten arvojen ja demokraattisten järjestelmien suoja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää huolestuttavina EU:n ympäristö- ja energialainsäädännön soveltamisessa havaittuja vakavia puutteita, jotka liittyvät erityisesti jätehuoltoon, energiatehokkuuteen, luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen, luonnonvarojen ja suojelualueiden ylihyödyntämiseen, yhdyskuntajätevesien riittämättömään käsittelyyn ja ilman pilaantumiseen ja joilla on myös vakavia vaikutuksia ihmisten terveydelle; panee huolestuneena merkille, että käynnissä on 19 rikkomusmenettelyä, jotka koskevat ympäristövastuudirektiivin säännösten virheellistä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja että kyseinen direktiivi on olennaisen tärkeä, jotta varmistetaan saastuttaja maksaa -periaatteen asianmukainen täytäntöönpano ja ympäristövahinkovastuu yleensä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee erityisesti merkille, että suurin osa jäsenvaltioista on jatkuvasti ja järjestelmällisesti rikkonut ilman epäpuhtauksien raja-arvoja koskevia EU:n normeja; korostaa, että ekosysteemien rappeutuminen ja luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ovat merkittäviä ongelmia kaikkialla EU:ssa; kehottaa komissiota ehdottamaan uutta ekosysteemien ennallistamista koskevaa lainsäädäntöä, joka perustuisi luontodirektiivissä ja muussa unionin lainsäädännössä jo säädettyihin voimassa oleviin velvoitteisiin ja joka menisi niitä pidemmälle; kehottaa komissiota ryhtymään tiukasti toimiin sen varmistamiseksi, että kaikki EU:n ympäristödirektiivit saatetaan nopeasti, täysimääräisesti ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa tiedonannossa ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” määriteltyjen painopisteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että unionin laajuisesti sovellettavien, yhdenmukaisten ja kattavien hyvää hallintoa koskevien kodifioitujen sääntöjen puutteen vuoksi kansalaisten ja yritysten on vaikea ymmärtää unionin lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan helposti ja kaikilta osin; painottaa siksi, että asetuksena annettava hyvää hallintoa koskeva kodifioitu säännöstö, jossa vahvistetaan hallinnollisten menettelyjen eri näkökohdat, kuten ilmoitukset, sitovat määräajat, oikeus tulla kuulluksi ja jokaisen oikeus tutustua itseään koskeviin asiakirjoihin, auttaisi lujittamaan kansalaisten oikeuksia ja lisäämään avoimuutta; katsoo, että tämä sääntely lisäisi julkishallinnon ja julkisten palvelujen vaikuttavuutta, tehokkuutta ja kapasiteettia ja vastaisi tältä osin investointi- ja uudistustarpeisiin Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että se on kehottanut hyväksymään asetuksen Euroopan unionin avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta hallinnosta SEUT-sopimuksen 298 artiklan nojalla, ja panee merkille, ettei komissio ole esittänyt ehdotusta tämän pyynnön johdosta; kehottaa siksi jälleen kerran komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen Euroopan unionin hallintomenettelylaiksi ja ottamaan siinä huomioon parlamentin asiassa tähän mennessä toteuttamat toimet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevan unionin lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanossa ja valvonnassa ilmenee erityisen suuria puutteita siitä huolimatta, että komissio ja neuvosto pitivät näitä ehdotuksia erittäin kiireellisinä lainsäädäntöprosessin kuluessa; kehottaa komissiota ja kansallisia viranomaisia seuraamaan ennakoivasti ja kattavasti EU:n oikeuden soveltamista tällä alalla ja valvomaan sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että EU:n oikeuden asianmukaisen soveltamisen ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi kansalaisille ja yrittäjille on tiedotettava EU:n oikeuden jokapäiväiseen soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä; kehottaa vahvistamaan yhteistyötä tällä alalla, myös SOLVIT-palvelun kautta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää valitettavana, että jäsenvaltioiden välillä on jatkuvasti eroja sellaisen lainsäädännön tehokkaassa täytäntöönpanossa, jolla pyritään sosiaalisen ja osallistavan unionin rakentamiseen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien kaikenlaisen syrjinnän torjumiseen; pitää huolestuttavana, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin kuuluvan unionin lainsäädännön soveltamisessa ilmenee vakavia puutteita ja viipeitä erityisesti työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua työssä koskevan lainsäädännön, työaikadirektiivin (13) ja naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua ja palkkaa koskevan lainsäädännön soveltamisen osalta; korostaa Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiossaan antamaa laajaa tulkintaa samapalkkaisuuden käsitteestä ja pyytää komissiota sitoutumaan entistä tiiviimmin syrjinnän ja sukupuolten palkkaerojen torjuntaan EU:n tasolla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot eivät käytä covid-19-pandemiaa verukkeena unionin lainsäädännön epäasianmukaiselle soveltamiselle ja että viivästykset direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä perustellaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueiden komitealle, talous- ja sosiaalikomitealle ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 108.

(2)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 126.

(3)  EUVL C 440, 30.12.2015, s. 17.

(4)  EUVL C 18, 19.1.2017, s. 10.

(5)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(6)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73.

(7)  EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43.

(8)  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta 24. lokakuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/841/YOS 10 artiklan mukaisesti (COM(2016)0448).

(9)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(10)  EUVL L 132, 21.5.2016, s. 1.

(11)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6

(12)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 132.

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista (EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9).

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/64

---

P9_TA(2021)0012

Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpano – vuosittainen kertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (2020/2206(INI))

(2021/C 456/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen kertomuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan sekä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Helsingin päätösasiakirjan vuodelta 1975, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan sekä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Helsingin päätösasiakirjan vuodelta 1975,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julistuksen poliittisesta vastuusta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julistuksen poliittisesta vastuusta (1),

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”,

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta,

| — | ottaa huomioon Jemenin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän kolmannen raportin ”Yemen: A Pandemic of Impunity in a Tortured Land”, joka kattaa ajanjakson heinäkuusta 2019 kesäkuuhun 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Jemenin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän kolmannen raportin ”Yemen: A Pandemic of Impunity in a Tortured Land”, joka kattaa ajanjakson heinäkuusta 2019 kesäkuuhun 2020,

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n maailmanlaajuisista koronavirustoimista (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n maailmanlaajuisista koronavirustoimista (JOIN(2020)0011),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (2),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n erityisedustajien toiminta-alasta ja tehtävistä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n erityisedustajien toiminta-alasta ja tehtävistä (3),

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuusagendan 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuusagendan 2015–2020,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” (JOIN(2020)0008),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (4),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta,

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Strateginen ennakointiraportti 2020 – edellytysten luominen Euroopan selviytymiskyvyn parantamiseksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Strateginen ennakointiraportti 2020 – edellytysten luominen Euroopan selviytymiskyvyn parantamiseksi”,

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2019, 15. heinäkuuta 2019, 14. lokakuuta 2019 ja 12. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät, 15. toukokuuta 2020 annetun EU:n ulkoministerien julkilausuman ja 20. kesäkuuta 2019, 17. lokakuuta 2019 ja 1. lokakuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Turkin laittomista toimista itäisellä Välimerellä sekä 14. lokakuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät Koillis-Syyriasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2019, 15. heinäkuuta 2019, 14. lokakuuta 2019 ja 12. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät, 15. toukokuuta 2020 annetun EU:n ulkoministerien julkilausuman ja 20. kesäkuuta 2019, 17. lokakuuta 2019 ja 1. lokakuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Turkin laittomista toimista itäisellä Välimerellä sekä 14. lokakuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät Koillis-Syyriasta,

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä – Komission panos 6. toukokuuta 2020 järjestettävään EU:n ja Länsi-Balkanin johtajien kokoukseen (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä – Komission panos 6. toukokuuta 2020 järjestettävään EU:n ja Länsi-Balkanin johtajien kokoukseen (COM(2020)0315),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0266/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0266/2020),

| A. | toteaa, että parlamentin velvollisuutena ja vastuulla on harjoittaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) demokraattista valvontaa ja sen olisi saatava käyttöönsä tarvittavat tiedot avoimesti ja oikea-aikaisesti sekä tehokkaat keinot tämän tehtävän suorittamiseen myös kaikkien puolustusteollisten ohjelmien osalta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että parlamentin velvollisuutena ja vastuulla on harjoittaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) demokraattista valvontaa ja sen olisi saatava käyttöönsä tarvittavat tiedot avoimesti ja oikea-aikaisesti sekä tehokkaat keinot tämän tehtävän suorittamiseen myös kaikkien puolustusteollisten ohjelmien osalta;

| B. | toteaa, että EU:n YUTP:llä pyritään varmistamaan turvallisuus ja vakaus ja edistämään samalla eurooppalaisia vapauden, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen arvoja; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:n YUTP:llä pyritään varmistamaan turvallisuus ja vakaus ja edistämään samalla eurooppalaisia vapauden, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen arvoja;

| C. | ottaa huomioon, että maailmaa koettelee aggressiivinen geopoliittinen kilpailutilanne, joka edellyttää ulkopolitiikalta nopeita ja asianmukaisia toimintamekanismeja ja -valmiuksia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että maailmaa koettelee aggressiivinen geopoliittinen kilpailutilanne, joka edellyttää ulkopolitiikalta nopeita ja asianmukaisia toimintamekanismeja ja -valmiuksia;

| D. | katsoo, että entistä vahvemmasta, kunnianhimoisemmasta, uskottavammasta ja yhtenäisemmästä yhteisestä ulkopolitiikasta on tullut ratkaisevan tärkeä, koska EU:lla on edessään useita geopoliittisia haasteita laajemmalla alueella, mikä vaikuttaa suoraan tai välillisesti kaikkiin jäsenvaltioihin ja niiden kansalaisiin; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että entistä vahvemmasta, kunnianhimoisemmasta, uskottavammasta ja yhtenäisemmästä yhteisestä ulkopolitiikasta on tullut ratkaisevan tärkeä, koska EU:lla on edessään useita geopoliittisia haasteita laajemmalla alueella, mikä vaikuttaa suoraan tai välillisesti kaikkiin jäsenvaltioihin ja niiden kansalaisiin;

| E. | katsoo, että EU ei pysty hyödyntämään potentiaaliaan ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, koska sen jäsenvaltiot eivät ole yksimielisiä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että EU ei pysty hyödyntämään potentiaaliaan ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, koska sen jäsenvaltiot eivät ole yksimielisiä;

| F. | katsoo, että yksikään EU:n jäsenvaltio ei pysty yksin vastaamaan mihinkään niistä maailmanlaajuisista haasteista, joita EU:lla on tätä nykyä edessään; katsoo, että kunnianhimoista ja tehokasta YUTP:tä on tuettava riittävillä taloudellisilla resursseilla ja paremmilla päätöksentekomekanismeilla; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että yksikään EU:n jäsenvaltio ei pysty yksin vastaamaan mihinkään niistä maailmanlaajuisista haasteista, joita EU:lla on tätä nykyä edessään; katsoo, että kunnianhimoista ja tehokasta YUTP:tä on tuettava riittävillä taloudellisilla resursseilla ja paremmilla päätöksentekomekanismeilla;

| G. | toteaa, että covid-19-pandemian yhteydessä demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat heikentyneet monissa osissa maailmaa ja EU:n ulkopuolisista maista toteutetut disinformaatiokampanjat ja kyberhyökkäykset ovat lisääntyneet; toteaa, että eristäytyneet, yksipuoliset ja globalisaation vastaiset suuntaukset ja systeeminen kilpailu ovat lisääntyneet sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen mukaisen monenvälisen yhteistyön sijasta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että covid-19-pandemian yhteydessä demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat heikentyneet monissa osissa maailmaa ja EU:n ulkopuolisista maista toteutetut disinformaatiokampanjat ja kyberhyökkäykset ovat lisääntyneet; toteaa, että eristäytyneet, yksipuoliset ja globalisaation vastaiset suuntaukset ja systeeminen kilpailu ovat lisääntyneet sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen mukaisen monenvälisen yhteistyön sijasta;

| H. | katsoo, että haasteet, kuten populismin ja autoritaarisuuden uudelleen voimistuminen, kasvava haluttomuus noudattaa kansainvälistä oikeutta ja kunnioittaa ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, liberaaliin demokratiaan ja monenvälisyyteen kohdistuvat hyökkäykset sekä suurvaltojen välinen kilpailu, joka on muuttunut avoimeksi kilpailutilanteeksi erityisesti Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä, ovat todellinen uhka kansainväliselle turvallisuudelle ja EU:n arvoille, intresseille ja vaikutusvallalle, sillä EU on vaarassa jäädä syrjään päätöksenteosta ja kärsii vakavasti tällaisesta kilpailusta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että haasteet, kuten populismin ja autoritaarisuuden uudelleen voimistuminen, kasvava haluttomuus noudattaa kansainvälistä oikeutta ja kunnioittaa ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, liberaaliin demokratiaan ja monenvälisyyteen kohdistuvat hyökkäykset sekä suurvaltojen välinen kilpailu, joka on muuttunut avoimeksi kilpailutilanteeksi erityisesti Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä, ovat todellinen uhka kansainväliselle turvallisuudelle ja EU:n arvoille, intresseille ja vaikutusvallalle, sillä EU on vaarassa jäädä syrjään päätöksenteosta ja kärsii vakavasti tällaisesta kilpailusta;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikka (ENP) on keskeinen väline EU:n itäisten ja eteläisten naapurimaiden kannalta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikka (ENP) on keskeinen väline EU:n itäisten ja eteläisten naapurimaiden kannalta;

| J. | toteaa, että epävakaus ja ennakoimattomuus unionin rajoilla ja sen välittömässä naapurustossa muodostavat suoran uhkan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle; toteaa, että covid-19-pandemia voi johtaa kansainvälisen turvallisuusympäristön heikkenemiseen; katsoo, että tämän pandemian vakavat taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset vaikuttavat vakavalla tavalla kaikkialla maailmassa nykyisin esiintyvään köyhyyteen ja eriarvoisuuteen ja voivat sen vuoksi johtaa laajaan yhteiskunnalliseen levottomuuteen ja vakaviin mielenosoituksiin, jotka ovat uusi epävakaustekijä monissa maissa, joissa tilanne on haavoittuva; toteaa, että monet aiempina vuosina ilmenneistä uhkista, mukaan lukien kyberuhkat, ilmastonmuutos ja pandemiat, ovat nyt toteutuneet ja vaikuttavat yhä vakavammin ihmiselämän eri osa-alueisiin sekä kehitysmahdollisuuksiin, maailmanlaajuiseen geopoliittiseen järjestykseen ja vakauteen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että epävakaus ja ennakoimattomuus unionin rajoilla ja sen välittömässä naapurustossa muodostavat suoran uhkan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle; toteaa, että covid-19-pandemia voi johtaa kansainvälisen turvallisuusympäristön heikkenemiseen; katsoo, että tämän pandemian vakavat taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset vaikuttavat vakavalla tavalla kaikkialla maailmassa nykyisin esiintyvään köyhyyteen ja eriarvoisuuteen ja voivat sen vuoksi johtaa laajaan yhteiskunnalliseen levottomuuteen ja vakaviin mielenosoituksiin, jotka ovat uusi epävakaustekijä monissa maissa, joissa tilanne on haavoittuva; toteaa, että monet aiempina vuosina ilmenneistä uhkista, mukaan lukien kyberuhkat, ilmastonmuutos ja pandemiat, ovat nyt toteutuneet ja vaikuttavat yhä vakavammin ihmiselämän eri osa-alueisiin sekä kehitysmahdollisuuksiin, maailmanlaajuiseen geopoliittiseen järjestykseen ja vakauteen;

| K. | katsoo, että on erittäin tärkeää hyödyntää maailmanlaajuisia merellisiä tietoja, jotta voidaan varmistaa strateginen seuranta ja mahdollistaa riskianalyysien tekeminen ja varhainen varoittaminen EU:lle ja jäsenvaltioille sekä vahvistaa tiedonsaantia merellisiä sotilas- ja siviiliturvallisuusoperaatioita varten; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että on erittäin tärkeää hyödyntää maailmanlaajuisia merellisiä tietoja, jotta voidaan varmistaa strateginen seuranta ja mahdollistaa riskianalyysien tekeminen ja varhainen varoittaminen EU:lle ja jäsenvaltioille sekä vahvistaa tiedonsaantia merellisiä sotilas- ja siviiliturvallisuusoperaatioita varten;

| L. | ottaa huomioon, että terrorismin torjunta on ensisijainen tavoite Euroopan turvallisuusagendassa 2015–2020; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että terrorismin torjunta on ensisijainen tavoite Euroopan turvallisuusagendassa 2015–2020;

| M. | katsoo, että covid-19-pandemia on tuonut selkeästi esiin EU:n haavoittuvuuden autoritaarisiin järjestelmiin nähden, EU:n perinteisten ulkoisten liittolaisten heikkouden ja unionin tarpeen varmistaa perusarvojensa mukainen ulkopolitiikka; katsoo tämän edellyttävän, että EU tarkastelee uudelleen ulkosuhteitaan ja perustaa ne solidaarisuuden ja monenvälisyyden periaatteisiin; katsoo, että covid-19-pandemia ja sen laajalle ulottuvat seuraukset vaikuttavat erityisen voimakkaasti kaikkein haavoittuvimpiin pääasiassa alueilla, joilla terveydenhuolto- ja sosiaalijärjestelmät ovat heikommat; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että covid-19-pandemia on tuonut selkeästi esiin EU:n haavoittuvuuden autoritaarisiin järjestelmiin nähden, EU:n perinteisten ulkoisten liittolaisten heikkouden ja unionin tarpeen varmistaa perusarvojensa mukainen ulkopolitiikka; katsoo tämän edellyttävän, että EU tarkastelee uudelleen ulkosuhteitaan ja perustaa ne solidaarisuuden ja monenvälisyyden periaatteisiin; katsoo, että covid-19-pandemia ja sen laajalle ulottuvat seuraukset vaikuttavat erityisen voimakkaasti kaikkein haavoittuvimpiin pääasiassa alueilla, joilla terveydenhuolto- ja sosiaalijärjestelmät ovat heikommat;

| N. | ottaa huomioon, että viime vuosina on noussut esiin uusia moniulotteisia haasteita, kuten joukkotuhoaseiden leviäminen, asesulkusopimusten kyseenalaistaminen, väestönsiirtoja aiheuttaneiden paikallisten konfliktien paheneminen, kilpailu luonnonvaroista, energiariippuvuus, ilmastonmuutos, romahtaneiden valtioiden vahvistaminen, terrorismi, kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus, kyberhyökkäykset ja disinformaatiokampanjat; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että viime vuosina on noussut esiin uusia moniulotteisia haasteita, kuten joukkotuhoaseiden leviäminen, asesulkusopimusten kyseenalaistaminen, väestönsiirtoja aiheuttaneiden paikallisten konfliktien paheneminen, kilpailu luonnonvaroista, energiariippuvuus, ilmastonmuutos, romahtaneiden valtioiden vahvistaminen, terrorismi, kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus, kyberhyökkäykset ja disinformaatiokampanjat;

| O. | katsoo, että tärkeiden asevalvonta- ja aseistariisuntasopimusten romuttumisen ja uusien aseteknologioiden nopean kehityksen vuoksi aseistariisunnasta, asevalvonnasta ja asesulusta olisi tehtävä YUTP:n keskeinen painopiste niin EU:n kansalaisten kuin kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden suojelemiseksi; katsoo, että yhteinen kanta 2008/944/YUTP on saatettava ajan tasalle, jotta kriteerejä voidaan soveltaa tiukasti ja panna täytäntöön; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että tärkeiden asevalvonta- ja aseistariisuntasopimusten romuttumisen ja uusien aseteknologioiden nopean kehityksen vuoksi aseistariisunnasta, asevalvonnasta ja asesulusta olisi tehtävä YUTP:n keskeinen painopiste niin EU:n kansalaisten kuin kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden suojelemiseksi; katsoo, että yhteinen kanta 2008/944/YUTP on saatettava ajan tasalle, jotta kriteerejä voidaan soveltaa tiukasti ja panna täytäntöön;

EU:n asemointi ”varteenotettavaksi kumppaniksi” muuttuvassa geopoliittisessa järjestyksessä

| 1. | korostaa, että covid-19-pandemia on varoittava esimerkki siitä, että tarvitaan vahvempaa, riippumattomampaa, yhtenäisempää ja vakuuttavampaa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa unionin johtoaseman vahvistamiseksi kansainvälisellä näyttämöllä, jotta voidaan puolustaa ja kehittää sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, jolla taataan monenvälisyys, demokratia ja ihmisoikeudet, ja edistää unionin arvoja ja intressejä päättäväisemmin koko maailmassa; korostaa, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi EU:n on ensin avustettava onnistuneesti kumppaneitaan välittömässä naapurustossaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | edistää ja puolustaa EU:n roolia luotettavana kumppanina koko maailmassa, kolmansien osapuolten suosimana ”varteenotettavana kumppanina”, periaatteellisena – mutta ei dogmaattisena – ja rehellisenä välittäjänä sekä konfliktinratkaisun ja sovittelun esimerkillisenä toimijana, joka edistää diplomatiaa ja vuoropuhelua ensisijaisena tapana toimia rakentavassa roolissa globaaleissa konflikteissa, kestävän kehityksen johtavana edistäjänä ja monenvälisen kehyksen merkittävänä edistäjänä mutta myös globaalina toimijana, joka on valmis toimimaan tarvittaessa itsenäisesti ja päättäväisesti omien arvojensa ja intressiensä puolustamiseksi ja joka kantaa vastuun varmistamalla oman turvallisuutensa ja edistämällä kansainvälistä rauhaa ja vakautta kansainvälisessä oikeudessa vahvistettujen YK:n peruskirjan periaatteiden ja arvojen pohjalta kansainvälistä sääntöihin perustuvaa järjestystä kunnioittaen; katsoo, että tarvitaan luovuutta, ennakoivampaa asennetta, suurempaa yksimielisyyttä ja solidaarisuutta jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioiden sitoutumista ja resursseja, jotta voidaan lisätä EU:n vaikutusvaltaa maailmanlaajuisesti ja edistää sen positiivista vallankäytön mallia ja vastuullista roolia globaalissa hallinnassa ja jotta se voi kantaa strategisen vastuunsa välittömässä naapurustossaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että maailman kasvavan epävakauden, lisääntyvän vastakkainasettelun, monenvälisyyden rapautumisen ja autoritaarisuuden nousun sekä monitahoisten maailmanlaajuisten haasteiden, joihin kuuluvat erityisesti kasvava konflikti-ilmapiiri, joka johtaa aseellisten konfliktien jatkumiseen ja joskus niiden uudelleen puhkeamiseen myös Euroopan mantereen itäisillä ja eteläisillä rajoilla, terrorismi, ilmastonmuutos ja luonnonvaroihin kohdistuvat lisääntyvät uhkat, hallitsemattomat muuttovirrat, terveyteen liittyvät riskit, hybridiuhkat, kuten disinformaatiokampanjat, aktiiviset toimenpiteet ja kyberhyökkäykset, olisi johdettava siihen, että EU kehittää strategista riippumattomuuttaan ja lujittaa samalla yhteistyötä liittolaistensa kanssa; korostaa, että unionille on tärkeää vakiinnuttaa tässä yhteydessä kolmansien maiden kanssa entistä strategisempi yhteistyö, joka perustuu luottamukseen ja molemminpuoliseen hyötyyn, ja luoda liittoutumia samanmielisten demokratioiden kanssa myös eteläisellä pallonpuoliskolla sekä tarvittaessa tilapäisiä yhteenliittymiä muiden samanmielisten kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa tässä yhteydessä, että unionin on tehtävä tiivistä yhteistyötä keskeisten kumppaneiden kanssa maailmanlaajuisesti ja toimittava aktiivisesti kansainvälisen oikeuden ja monenvälisen järjestelmän keskeisten instituutioiden puolustamiseksi; tähdentää, että on tärkeää vahvistaa EU:n kumppanuutta YK:n ja Naton kanssa sekä syventää yhteistyötä Euroopan neuvoston, Etyjin, Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN), Afrikan unionin, Amerikan valtioiden järjestön (OAS), Arabiliiton, Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisön (CELAC) ja Mercosurin kaltaisten järjestöjen kanssa; kehottaa tehostamaan EU:n ja Naton välistä yhteistyötä ja koordinointia, yhdistämään tietoa ja resursseja ja välttämään päällekkäisyyksiä, jotta voidaan kehittää yhteinen täydentävä toimintamalli nykyisiin ja tuleviin alueellisiin ja maailmanlaajuisiin turvallisuushaasteisiin sekä konfliktitilanteisiin, terveyskriiseihin, epäsymmetrisiin uhkiin ja hybridiuhkiin, kyberhyökkäyksiin ja disinformaatioon; korostaa Kansainvälisen rikostuomioistuimen merkitystä ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten tutkinnassa ja niiden uhrien puolustamisessa ja pitää myönteisenä unionin antamaa vahvaa tukea tuomioistuimelle, joka on viime aikoina ollut painostuksen ja hyökkäysten kohteena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolissaan valtiollisten ja muiden kuin valtiollisten toimijoiden tukemien disinformaatio- ja propagandakampanjoiden ennennäkemättömästä laajuudesta, sillä niillä on tuhoisia vaikutuksia yhteiskuntiin, myös Euroopan naapurustossa ja erityisesti Länsi-Balkanilla; tuomitsee tiedon manipuloinnin ja sen käyttämisen aseena, myös sellaisten valtiollisten, valtiotasoa alempien ja muiden kuin valtiollisten toimijoiden taholta, joilla on vihamielisiä aikomuksia, sekä alustat ja järjestöt, joita autoritaariset kolmannet maat käyttävät suoraan ja välillisesti rahoittaakseen poliittisia puolueita ja toimijoita Euroopassa ja vaikuttaakseen niihin; suhtautuu myönteisesti kipeästi kaivattuihin toimiin, joita EU:n toimielimet ovat toteuttaneet tähän uuteen haasteeseen vastaamiseksi esimerkiksi siten, että parlamenttiin perustettiin uusi erityisvaliokunta, joka käsittelee ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota, ja että neuvosto hyväksyi päätöksen unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä (5); korostaa, että tarvitaan toimia, joilla ei rajoiteta perusoikeuksia ja -vapauksia; korostaa tehokkaan EU:n strategisen viestinnän merkitystä ja antaa tunnustusta StratCom-työryhmän vahvistamiselle Euroopan ulkosuhdehallinnossa (EUH) ja sen pyrkimyksille tunnistaa ja tukahduttaa disinformaatiokampanjoita; korostaa, että EU:n on edelleen vahvistettava valmiuksiaan torjua ennakoivasti valeuutisia ja disinformaatiota, jotka ovat uhka demokratialle, ja parannettava turvallisuuskulttuuriaan suojellakseen paremmin tieto- ja viestintäverkkojaan; pyytää EU:ta toimimaan edelläkävijänä pyrittäessä edistämään yhteistä itsepuolustus- ja yhteistyökehystä hybridiuhkia ja erityisesti demokraattiseen hallintoon ja yksityisiin yrityksiin maailmanlaajuisesti kohdistettua autoritaaristen hallintojen vihamielistä vaikuttamista vastaan; korostaa siksi, että EU:n on vahvistettava liittoutumiaan muiden globaalien demokraattisten toimijoiden kanssa, jotta tällaisia uhkia voidaan torjua maailmanlaajuisesti, myös uudistetuilla ja kestävämmillä monenvälisillä instituutioilla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vaatii, että EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikalla pyritään edistämään SEU 21 artiklassa vahvistettuja tavoitteita, kuten demokratia, ihmisarvo, ihmisoikeudet ja perusvapaudet, uskonnon- ja vakaumuksenvapaus mukaan luettuina, kaikkien vähemmistöjen ja uskonnollisten yhteisöjen, myös kristittyjen, juutalaisten, muslimien, uskonnottomien ja muiden, suojelu sekä sukupuolten tasa-arvon edistäminen; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission äskettäistä päätöstä jatkaa uskonnon- ja vakaumuksenvapautta EU:n ulkopuolella edistävän EU:n erityislähettilään toimeksiantoa mutta kehottaa nimittämään hänet mahdollisimman pian; pyytää EU:n edustustoja seuraamaan tiiviisti maailmanlaajuista ihmisoikeustilannetta, tunnistamaan suuntauksia ja tukemaan kansalaisia ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä niiden pyrkimyksissä kääntää päinvastaisiksi ihmisoikeuksien kehittymisen kielteisiä suuntauksia kaikkialla maailmassa; korostaa, että EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa voidaan tehostaa käyttämällä ehdollisuutta sen taloudellisissa ja poliittisissa kannustimissa; muistuttaa tässä yhteydessä, että komission olisi seurattava ihmisoikeustilannetta niissä kolmansissa maissa, joihin sovelletaan viisumivapautta, ja raportoitava siitä säännöllisesti parlamentille ja keskeytettävä viisumivapaus, jos kyseisessä maassa esiintyy rikkomuksia; pyytää komissiota ja neuvostoa vahvistamaan unionin demokratiatukiohjelmia maailmanlaajuisesti vaalimalla demokratiaa edistäviä alhaalta ylöspäin suuntautuvia prosesseja ja kehittämällä institutionaalista selviytymiskykyä ja tukemalla Euroopan tason poliittisten säätiöiden työtä demokraattisten prosessien lujittamisessa; toistaa 13. maaliskuuta 2019 antamassaan suosituksessa esittämänsä kehotuksen uudistaa ja tarkistaa EU:n erityisedustajien ja erityislähettiläiden tehtäviä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että EU:n olisi puututtava muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, puutteelliseen elintarvike- ja ravitsemusturvaan, työttömyyteen, epävakauteen ja turvattomuuteen kolmansissa maissa, joista laiton laajamittainen muuttoliike on lähtöisin; korostaa, että olisi myös keskityttävä tukemaan vakaiden instituutioiden kehittämistä kestävän yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi näissä valtioissa; |
| --- | --- |

7.

YUTP:n uusi tavoitetaso: vahvempaan poliittiseen tahtoon perustuvat strategiset alueelliset toimintatavat

| 8. | muistuttaa, että yhdelläkään EU:n jäsenvaltiolla ei ole yksin riittävää kapasiteettia eikä riittäviä resursseja vastata tehokkaasti nykyisiin kansainvälisiin haasteisiin; katsoo tässä yhteydessä, että EU tarvitsee ennen kaikkea jäsenvaltioidensa vahvempaa ja aitoa poliittista tahtoa, jotta ne voivat yhdessä sopia EU:n ulkopoliittisista tavoitteista, kuten konfliktien ehkäisystä ja rauhansopimuksista, ja edistää niitä sekä torjua kolmansien maiden pyrkimyksiä heikentää ja jakaa EU:ta, myös eurooppalaisia arvoja horjuttamalla; korostaa, että vain vahva ja yhtenäinen EU, jolla on vakiintuneet ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikat ja jonka jäsenvaltiot tukevat varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa sovittujen tavoitteiden täytäntöönpanossa, voi toimia vahvassa roolissa uudessa geopoliittisessa ympäristössä; pyytää EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita koordinoimaan kaikkia covid-19-kriisin johdosta toteutettavia toimia keskenään ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan edistää johdonmukaista ja osallistavaa maailmanlaajuista pandemian torjuntaa, ja pitää tässä yhteydessä tervetulleena Team Europe -lähestymistapaa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palauttaa mieliin kehotuksensa tarkistaa EU:n globaalistrategiaa, jotta voidaan ottaa opiksi uudesta geopoliittisesta dynamiikasta, nykyisistä uhkista, covid-19-pandemia ja odotettavissa olevat tulevat haasteet mukaan lukien, ja arvioida uudelleen YUTP:n tavoitteita ja välineitä; korostaa, että kehittäessään edelleen yhteistyötään kansainvälisten kumppaneiden ja liittolaisten kanssa EU:n on nopeutettava ulkoasioita koskevaa päätöksentekoa ja kykyään työskennellä samanmielisten kumppaneiden kanssa monenvälisyyttä vahvistaen ja vahvistettava strategisia valmiuksiaan toimia, tarvittaessa myös itsenäisesti; korostaa, että EU:lla on velvollisuus muokata strategista riippumattomuuttaan yhteistä diplomatiaa, turvallisuutta ja puolustusta koskevissa kysymyksissä sekä taloutta, terveyttä ja kauppaa koskevissa asioissa, jotta voidaan vastata moniin yhteisiin haasteisiin, jotka liittyvät sen intressien, normien ja arvojen puolustamiseen pandemian jälkeisessä maailmassa; korostaa siksi, että Euroopan maiden on säilytettävä kykynsä tehdä päätöksiä ja toimia yksin; kehottaa jäsenvaltioita panemaan nopeasti täytäntöön uuden asetuksen ja soveltamaan sitä tehokkaasti, jotta voidaan perustaa mekanismeja ulkomaisten investointien seulomiseksi kriittisillä aloilla; kannustaa EU:n jäsenvaltioita perustamaan uuden monenvälisen yhteistyön foorumin hyödyntämällä monenvälisen strategisen vientivalvonnan koordinointikomitean kokemusta, jotta voidaan seurata ja valvoa teknologian vientiä, kauppavirtoja ja arkaluonteisia investointeja huolta herättäviin maihin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että on vielä paljon hyödyntämätöntä potentiaalia, jolla voidaan yhdistää ja integroida kaikki EU:n ulkoisen toiminnan kovan ja pehmeän vallan osa-alueet YUTP:n tavoitteiden saavuttamiseksi; muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan parlamentin diplomatia on EU:n ulkopolitiikan tärkeä pilari ja sillä on omat erilliset ja täydentävät välineet ja kanavat; katsoo, että parlamentti olisi siksi tunnustettava erottamattomaksi osaksi komission ja EUH:n edistämää Team Europe -lähestymistapaa; korostaa tässä yhteydessä parlamentin roolin merkitystä välitystoiminnassa ja demokratiatuessa sekä parlamentaaristen yleiskokousten arvokasta panosta EU:n ulkoisessa toiminnassa, myös turvallisuuden ja puolustuksen alalla, sekä tarvetta edistää sen toimintaa ja varmistaa sen työn asianmukainen suorittaminen; pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa sekä komission ja neuvoston puheenjohtajia antamaan parlamentille jatkuvasti tietoja ja ottamaan sen mukaan EU:n ulkoiseen toimintaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että tavoite EU:n vahvasta, itsenäisestä ja täysin toimivasta ulko- ja turvallisuuspolitiikasta edellyttää myös diplomaattikuntaa, jolla on samat ominaisuudet ja joka on perustettu alusta alkaen nimenomaan eurooppalaiseksi elimeksi; tukee tässä yhteydessä edistymistä sellaisen Euroopan diplomaattikoulun luomisessa, jonka tehtävänä on perustaa riippumaton valinta- ja koulutusjärjestelmä tuleville EU:n diplomaateille todellisen eurooppalaisen diplomaattiuran puitteissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että EU:n perussopimusten määräykset, jotka koskevat parlamentin kuulemista ja tietojen antamista parlamentille YUTP:n alalla, olisi muutettava selkeiksi säännöiksi asiaankuuluvien asiakirjojen, myös strategialuonnosten, jakamisesta avoimesti ja oikea-aikaisesti; toteaa, että komission ja EUH:n nykyistä tapaa välittää parlamentille arkaluonteisia tai luottamuksellisia tietoja on parannettava merkittävästi; kehottaa lisäksi tutkimaan, miten valiokuntakokousten ja EUH:n ja komission kanssa käytävien keskustelujen laatua, laajuutta ja muotoa voidaan parantaa; katsoo, että vuonna 2010 annettu poliittista vastuuta koskeva julistus ei enää ole asianmukainen perusta parlamentin ja varapuheenjohtajan / korkean edustajan suhteille ja että se olisi korvattava toimielinten välisellä sopimuksella, jotta vahvistetaan parlamentin oikeuksia harjoittaa demokraattista valvontaa perussopimusten mukaisesti; muistuttaa lisäksi pyytäneensä EUH:n perustamista koskevan neuvoston päätöksen tarkistamista; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää valitettavana, että YUTP:tä koskevien kysymysten päätöksentekoprosessin parantamisessa ei ole edistytty, mikä vaikuttaa EU:n toiminnan tehokkuuteen, nopeuteen ja uskottavuuteen kansainvälisellä näyttämöllä; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään pikaisesti keskustelut mahdollisuudesta siirtyä yksimielisyydestä määräenemmistöpäätöksiin ainakin tietyillä YUTP:n aloilla, kuten ihmisoikeuskysymyksiä ja pakotteita koskevissa päätöksissä, konkreettisena keinona vahvistaa EU:n vaikutusvaltaa maailmassa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä EU:n uuden maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän (EU:n Magnitski-säädös) hyväksymistä, sillä sen avulla EU voi asettaa kohdennettuja pakotteita kaikkialla maailmassa niille, jotka ovat syyllistyneet vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja -rikkomuksiin; suosittaa, että pakotejärjestelmän soveltamisalaa laajennetaan tulvaisuudessa niin, että se sisältää myös korruption; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa tarkistamaan luetteloja tarvikkeista, joiden vienti kolmansiin maihin on kielletty, jotta vältetään tilanteet, joissa jäsenvaltiot tarjoavat EU:n taloudellisella tuella välineitä, joita lopulta käytetään kansalaisten sortoon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannattaa EU:n laajuista keskustelua uusista yhteistyömuodoista, kuten Euroopan turvallisuusneuvostosta, sillä on korkea aika perustaa virallisesti tehokkaat menettelytavat ja instituutiot EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan johdonmukaisuuden ja vaikutusvallan parantamiseksi; katsoo, että tästä ajatuksesta olisi keskusteltava Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa, ja palauttaa mieliin myös kehotuksensa perustaa puolustusministerien neuvosto; |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa, että EU on sitoutunut vahvistamaan YK:n roolia kansainvälisellä näyttämöllä, ja korostaa siksi tarvetta uudistaa YK-järjestelmää siten, että vahvistetaan sen kaikkien erityisjärjestöjen, elinten ja ohjelmien toiminnan johdonmukaisuutta, jotta varmistetaan Agenda 2030:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen; pyytää jälleen kerran jäsenvaltioita tukemaan YK:n turvallisuusneuvoston kokoonpanoa ja toimintaa koskevia uudistuksia, joilla parannetaan sen tehokkuutta ja toimintaa, sillä turvallisuusneuvosto on välttämätön maailman rauhan turvaamisessa ja sen toiminta ulottuu sotilaallista turvallisuutta pidemmälle ja sisältää pakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden ihmisten muuttovirrat, elintarviketurvan, ilmastonmuutoksen ja pandemioiden torjunnan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että EU:lla on ratkaisevan tärkeä merkitys meneillään olevien demokraattisten ja vaaliprosessien tukemisessa ja niiden avoimuuden ja legitiimiyden turvaamisessa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että Länsi-Balkanin sekä itäisten ja eteläisten naapuruusmaiden vakaus, turvallisuus, rauha ja vauraus vaikuttavat suoraan unionin ja sen jäsenvaltioiden omaan vakauteen ja turvallisuuteen sekä unionin maineeseen globaalina geopoliittisena toimijana; korostaa, että EU on Länsi-Balkanin ja itäisen kumppanuuden maiden suurin kauppakumppani ja investoija; kehottaa EU:ta kantamaan strategisen vastuunsa EU:n naapurustossa ja toimimaan oikea-aikaisemmin, aktiivisemmin, yhtenäisemmin ja tehokkaammin meneillään olevien jännitteiden ja konfliktien sovittelussa ja rauhanomaisessa ratkaisemisessa sekä mahdollisten tulevien konfliktien ehkäisemisessä naapurustossa; katsoo, että tämä voidaan saavuttaa asettamalla etusijalle pyrkimykset ennalta ehkäisevään rauhanrakentamiseen, ennalta ehkäisevä diplomatia ja varhaisvaroitusmekanismit mukaan luettuina, lujittamalla kahdenvälistä yhteistyötä ja tukemalla demokraattisia voimia ja oikeusvaltiota, luomalla myönteisiä kannustimia sosioekonomiselle vakauttamiselle ja kehitykselle sekä parantamalla yhteiskuntien selviytymiskykyä tukemalla niitä riittävillä talousarviovaroilla; vahvistaa tukevansa voimakkaasti Normandia-ryhmää, Libyaa käsittelevää Berliinin konferenssia ja Minskin ryhmää; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa olevansa sitoutunut laajentumiseen EU:n politiikan keskeisenä muutosvoimana ja suhtautuu myönteisesti komission tarkistettuun menetelmään ja laajentumisprosessin poliittisen luonteen voimakkaampaan painottamiseen; tukee Länsi-Balkanin eurooppalaisia tulevaisuudennäkymiä ja suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n jäsenvaltiot vahvistavat varauksettoman tukensa näille tulevaisuudennäkymille, kuten Zagrebin julistuksessa 6. toukokuuta 2020 todettiin, sekä päätökseen aloittaa liittymisneuvottelut Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa; pyytää neuvostoa ja komissiota käynnistämään viipymättä hallitustenväliset konferenssit näiden kahden maan kanssa ja yleisemmin nopeuttamaan liittymisprosessia, koska Länsi-Balkanin maat ovat maantieteellisesti, historiallisesti ja kulttuurisesti osa Eurooppaa; kehottaa erityisesti Bulgariaa lopettamaan Pohjois-Makedonian kanssa järjestettävän hallitustenvälisen konferenssin käynnistämisen vastustamisen; korostaa, että näiden maiden liittyminen EU:hun on ratkaisevan tärkeää koko mantereen vakaudelle ja turvallisuudelle sekä EU:n vaikutusvallalle alueella ja sen ulkopuolella; korostaa, että liittymisprosessilla olisi saatava aikaan kestävä demokraattinen, taloudellinen ja ekologinen muutos ja sosiaalinen lähentyminen sekä varmistettava hyvät naapuruussuhteet ja alueellinen yhteistyö; palauttaa mieliin, että laajentumisprosessi perustuu ansioihin ja tiukkaan ja oikeudenmukaiseen ehdollisuuteen Kööpenhaminan kriteerien mukaisesti; muistuttaa, että uudistusten hyväksymisen on oltava konkreettista paikan päällä, ja korostaa, että on asetettava selkeät, avoimet ja johdonmukaiset liittymiskriteerit sekä tarjottava jatkuvaa poliittista, taloudellista (IPA III) ja teknistä tukea koko prosessin ajan ja että edistymistä on mitattava selkeästi; korostaa, että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden olisi mukauduttava varapuheenjohtajan / korkean edustajan EU:n puolesta antamiin asiaankuuluviin YUTP-julkilausumiin ja neuvoston päätöksiin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden huippukokouksen tuloksiin ja toivoo, että nämä kuusi maata sitoutuvat aidosti uudistusprosesseihin, jotka ovat tarpeen nykyistä demokraattisempien, vauraampien, oikeudenmukaisempien, vakaampien sekä lähempänä perusarvoja ja -periaatteita olevien yhteiskuntien kehittämiseksi; korostaa, että itäisen kumppanuuden maiden ja muiden EU:n naapurimaiden kanssa tehtävän yhteistyön on oltava YUTP:ssä etusijalla, koska näiden maiden kehitys ja demokratisoituminen on EU:n elintärkeä intressi; pyytää komissiota ja EUH:ta vahvistamaan edelleen taloudellisia ja yhteyksiin liittyviä siteitä ja käyttämään tässä kauppa- ja assosiaatiosopimuksia, sisämarkkinoille pääsyä ja syvempiä ihmisten välisiä yhteyksiä, myös viisumimenettelyjen helpottamista ja kaikkien vaatimusten täyttyessä viisumivapautta; korostaa, että tämä voisi toimia kannustimena demokraattisten uudistusten edistämiselle ja EU:n sääntöjen ja normien hyväksymiselle; pyytää EU:ta säilyttämään räätälöityä eriyttämistä koskevan lähestymistavan itäisen kumppanuuden enemmällä enemmän ja vähemmällä vähemmän -periaatteen pohjalta; panee merkille itäisen kumppanuuden maiden tuoman ainutlaatuisen kokemuksen ja asiantuntemuksen, mukaan lukien niiden panoksen EU:n YTPP:n operaatioihin, taistelujoukkoihin ja operaatioihin, ja kehottaa syventämään EU:n ja itäisen kumppanuuden yhteistyötä EU:hun liittyvissä puolustuspolitiikoissa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tukee Valko-Venäjän kansan vaatimuksia vapaudesta, demokratiasta ja ihmisarvosta sekä uusien, vapaiden ja oikeudenmukaisten presidentinvaalien järjestämisestä; tunnustaa koordinointineuvoston tärkeän roolin mieltään osoittavan Valko-Venäjän kansan edustajana; tuomitsee jyrkästi rauhanomaisiin mielenosoittajiin kohdistetut väkivaltaiset tukahduttamistoimet ja pitää myönteisenä, että Lukašenkan hallintoon, myös Aljaksandr Lukašenkaan itseensä, kohdistettiin pakotteita, ja toistaa kantansa olla tunnustamatta 9. elokuuta 2020 järjestettyjen vääristeltyjen presidentinvaalien tuloksia; pyytää EU:ta tarkistamaan perusteellisesti EU:n ja Valko-Venäjän välisiä suhteitaan, koska Valko-Venäjän hallinto ei noudata omia kansainvälisen oikeuden mukaisia sitoumuksiaan eikä EU:n kanssa tekemiään sopimuksia, sekä luomaan kannustimia sosioekonomiselle vakauttamiselle ja demokraattisten voimien kehittämiselle ja tukemiselle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että EU:lle on tärkeää sitoutua tukemaan kumppaniensa itsemääräämisoikeutta, riippumattomuutta ja alueellista koskemattomuutta niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; on huolissaan uusien konfliktialueiden lisääntymisestä EU:n lähimmässä naapurustossa sekä jäätyneistä konflikteista ja Venäjän federaation jatkuvasta itsenäisille valtioille kuuluvien alueiden tosiasiallisesta miehittämisestä; tuomitsee jälleen Venäjän Ukrainaan kohdistaman aggressiivisen politiikan, sen kielteisen roolin useissa jäätyneissä konflikteissa ja sen painostuksen joitakin EU:n välittömässä naapurustossa sijaitsevia maita kohtaan sekä Krimin tataarien oikeuksien loukkaamisen, Asovanmeren saarron, Ukrainan kaasukenttien jatkuvan takavarikoinnin Mustallamerellä ja Georgian ja Moldovan alueellisen koskemattomuuden loukkaamisen; on edelleen täysin sitoutunut politiikkaansa, jonka mukaan Krimin laitonta liittämistä ei tunnusteta; kehottaa Venäjää kantamaan vastuunsa, käyttämään vaikutusvaltaansa Venäjän tukemiin separatisteihin ja panemaan Minskin sopimusten mukaiset sitoumuksensa täysimääräisesti täytäntöön; korostaa, että EU:n on tehostettava toimiaan jäätyneiden konfliktien rauhanomaisessa ratkaisemisessa, myös vuoropuhelussa asianomaisten kolmansien maiden kanssa, edistettävä aktiivisesti ratkaisuja, jotka perustuvat kansainvälisen oikeuden normeihin ja periaatteisiin, YK:n peruskirjaan ja Etyjin Helsingin päätösasiakirjaan vuodelta 1975, ja lisättävä tukea konfliktista kärsiville siviileille, maan sisäisesti siirtymään joutuneille henkilöille ja pakolaisille; vaatii niin ikään, että Venäjän federaatio lakkauttaa Georgialle kuuluvien Abhasian sekä Tshinvalin alueen / Etelä-Ossetian alueiden miehityksen ja että se lopettaa molempien alueiden tosiasiallisen liittämisen Venäjän hallintoon; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee tyytyväisenä merkille Armenian, Azerbaidžanin ja Venäjän 9. marraskuuta 2020 allekirjoittaman sopimuksen täydellisestä tulitauosta Vuoristo-Karabahissa ja sen ympäristössä; toivoo, että tällä sopimuksella pelastetaan ihmishenkiä sekä siviilien että sotilashenkilöstön keskuudessa ja avataan paremmat mahdollisuudet tämän tappavan konfliktin rauhanomaiseen ratkaisemiseen; pitää valitettavana, että vallitsevaan tilaan tehtiin muutoksia sotilaallisella voimankäytöllä rauhanomaisten neuvottelujen sijasta; tuomitsee jyrkästi siviilien tappamisen sekä siviilikohteiden ja uskonnonharjoituspaikkojen tuhoamisen ja rypäleammusten väitetyn käytön konfliktissa; kehottaa sekä Armeniaa että Azerbaidžania ratifioimaan viipymättä rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen, jolla kielletään kokonaisvaltaisesti niiden käyttö; korostaa, että vielä on löydettävä kestävä ratkaisu ja että Minskin ryhmän yhteispuheenjohtajien olisi johdettava prosessia rauhan aikaansaamiseksi ja alueen tulevan oikeudellisen aseman määrittämiseksi ja prosessin olisi perustuttava ryhmän perusperiaatteisiin; korostaa kiireellistä tarvetta varmistaa, että humanitaarinen apu voi tavoittaa sitä tarvitsevat, että armenialaisväestön turvallisuus ja sen kulttuuriperinnön säilyminen varmistetaan Vuoristo-Karabahissa ja että maan sisäisesti siirtymään joutuneet henkilöt ja pakolaiset saavat palata entisiin asuinpaikkoihinsa; kehottaa tutkimaan asianmukaisesti kaikki sotarikoksia koskevat syytökset ja saattamaan syylliset oikeuden eteen; kehottaa EU:ta osallistumaan mielekkäämmin konfliktin ratkaisemiseen ja olemaan jättämättä alueen kohtaloa muiden voimatekijöiden vastuulle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää tervetulleena komission ja korkean edustajan tulevaa yhteistä tiedonantoa uudistetusta kumppanuudesta eteläisen naapuruston kanssa; kehottaa EU:ta tunnustamaan kunkin eteläisen Välimeren maan erityispiirteet alueellisessa politiikassaan; kehottaa EU:ta lujittamaan yhteistyötä alueellisten toimijoiden, kuten Arabiliiton, Afrikan unionin ja Välimeren unionin, kanssa ja tukemaan aktiivisesti eteläisen naapuruston maiden välistä alueensisäistä yhteistyötä välttämättömänä turvallisuuden ja kestävän taloudellisen kehityksen välineenä; korostaa tarvetta vahvistaa unionin ja Pohjois-Afrikan maiden välisiä suhteita; pitää valitettavana, että 25 vuotta niin kutsutun Barcelonan prosessin käynnistämisen jälkeen yhteisen vaurauden, vakauden ja vapauden alueen luomista Välimeren maiden ja eteläisen naapuruston maiden kanssa ei ole vielä saatu päätökseen; antaa täyden tukensa Berliinin prosessille ja suhtautuu myönteisesti kaikkiin YK:n aloitteisiin, joilla pyritään löytämään Libyan kriisiin kattava poliittinen ratkaisu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että EU:n on kiinnitettävä enemmän huomiota meneillään olevaan Syyrian konfliktiin ja pyrittävä saattamaan oikeuden eteen Syyrian hallinnon jäsenet ja sen liittolaiset, erityisesti Venäjältä ja Iranista tulevat liittolaiset, jotka ovat vastuussa lukuisista sotarikoksista vuodesta 2011 lähtien; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että EU:n olisi edelleen toimittava ennakoivasti Lähi-idän rauhanprosessissa ja osapuolten välisen sopimuksen tekemisessä, mukaan lukien lopullista asemaa koskevaan sopimukseen liittyvät kysymykset, ottaen erityisesti huomioon tarpeen säilyttää olosuhteet paikan päällä sellaista kahden valtion ratkaisua varten, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina ja joka käsittää turvallisen Israelin valtion ja itsenäisen, demokraattisen, alueellisesti yhtenäisen ja elinkelpoisen Palestiinan valtion, jotka elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden vallitessa itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisen oikeuden täysimääräisen kunnioittamisen pohjalta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille Abraham-sopimukset, joilla normalisoitiin Israelin ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien ja Bahrainin suhteet; antaa tässä yhteydessä tunnustusta Yhdysvaltojen roolille Abraham-sopimusten edistämisessä; huomauttaa, että sellaisilla arabimailla kuin Egyptillä ja Jordanialla, joilla on ollut diplomaattisuhteet Israeliin jo vuosia, on ollut merkityksellinen rooli Lähi-idän rauhanprosessin sekä turvallisuutta ja vakautta koskevan vuoropuhelun edistämisessä; korostaa, että on edelleen tärkeää panostaa Israelin ja Palestiinan välisiin merkityksellisiin neuvotteluihin; pitää myönteisenä, että yksi Abraham-sopimusten lähtökohdista oli Länsirannan liittämissuunnitelmien keskeyttäminen, ja kehottaa kaikkia osapuolia kunnioittamaan tätä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | suhtautuu myönteisesti Palestiinan poliittisten voimien äskettäiseen sopimukseen, jonka mukaan parlamentti- ja presidentinvaalit pidettäisiin seuraavien kuuden kuukauden aikana, ja korostaa, että demokraattiset vaalit ovat edelleen unionin keskeinen painopiste; korostaa tarvetta tukea Lähi-idän rauhanprosessia ja varmistaa riittävät taloudelliset resurssit YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön (UNRWA) työhön tiiviissä yhteistyössä kansainvälisen avunantajayhteisön kanssa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | suhtautuu myönteisesti EU:n sitoumukseen säilyttää yhteinen kattava toimintasuunnitelma (JCPOA) ja varmistaa, että kaikki osapuolet panevat sen täysimääräisesti täytäntöön; korostaa, että tämä monenvälinen sopimus on eurooppalaisen diplomatian ratkaiseva saavutus että se on edelleen maailmanlaajuisen asesulkuarkkitehtuurin keskeinen pilari, joka toimii alueellisen rauhan, turvallisuuden ja vakauden kulmakivenä, ja että on EU:n etujen mukaista varmistaa sen täysimääräinen säilyttäminen ja täytäntöönpano; kehottaa Yhdysvaltoja pidättymään yksipuolisista toimista ja edistämään siten alueellista ja maailmanlaajuista rauhaa ja turvallisuutta sekä sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa käyttämään kaikkia käytettävissä olevia poliittisia ja diplomaattisia keinoja yhteisen kattavan toimintasuunnitelman turvaamiseksi; pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tehostamaan Persianlahden alueella vallitsevan kilpailun vuoksi alueen maiden kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua, jotta voidaan edistää tilanteen rauhoittumista ja osallistavaa alueellista turvallisuusrakennetta ulkoasiainneuvoston 10. tammikuuta 2020 antamien päätelmien mukaisesti; pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa harkitsemaan tässä yhteydessä Persianlahden alueen erityisedustajan nimittämistä helpottamaan tätä tehtävää; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa yhteisen kattavan toimintasuunnitelman allekirjoittaneita Ranskaa, Saksaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa sekä EU:ta ja sen jäsenvaltioita vahvistamaan yhtenäisyyttään, pelotevaikutustaan ja selviytymiskykyään kolmansien maiden toissijaisten pakotteiden varalta ja toteuttamaan toimenpiteitä EU:n oikeutettujen intressien turvaamiseksi muun muassa saattamalla täysin toimivaksi kauppavaihtoa tukeva INSTEX-väline (Instrument in Support of Trade Exchanges); suhtautuu torjuvasti siihen, että Yhdysvallat määrää uudelleen yksipuolisia ekstraterritoriaalisia pakotteita sen vetäydyttyä yhteisestä kattavasta toimintasuunnitelmasta, koska tämä heikentää EU:n oikeutettuja taloudellisia ja ulkopoliittisia intressejä erityisesti estämällä humanitaarista kauppaa Iranin kanssa covid-19-pandemian aikana; kehottaa Yhdysvaltoja liittymään ehdoitta uudelleen yhteiseen kattavaan toimintasuunnitelmaan ja samanaikaisesti Irania olisi kehotettava noudattamaan uudelleen täysimääräisesti sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan; tuomitsee tässä yhteydessä Iranin päätöksen aloittaa uraanin rikastaminen 20 prosenttiin, mikä rikkoo suoraan ja vakavasti ydinsopimusta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille Jemenin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän raportin, jossa vahvistettiin, että Jemenin hallitus, huthit, Etelän siirtymäneuvosto sekä Saudi-Arabian ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien johtaman koalition jäsenet ovat syyllistyneet vakaviin kansainvälisten ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden rikkomuksiin, jotka luokitellaan sotarikoksiksi, kuten summittaisiin hyökkäyksiin siviiliväestöä ja siviilikohteita vastaan; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkein vakavimmat rikokset eivät jää rankaisematta, muun muassa tukemalla Jemenin tilanteen saattamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kohdennettuja pakotteita väitettyihin sotarikoksiin syyllistyneitä Saudi-Arabian ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien virkamiehiä vastaan; kehottaa jälleen kerran jäsenvaltioita lopettamaan aseiden myynnin Saudi-Arabiaan ja Yhdistyneisiin Arabiemiirikuntiin, sillä aseiden myynti vain tekee jäsenvaltioista osallisia konfliktin jatkumiseen ja Jemenin kansan kärsimysten pitkittämiseen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että EU:n on pikaisesti määriteltävä parempi geopoliittinen ja kokonaisstrategia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin suhteilleen Turkkiin, erityisesti kun otetaan huomioon jatkuva demokraattinen taantuminen ja Turkin entistä määrätietoisempi ulkopolitiikka, joka lisää osaltaan jännitteitä ja aiheuttaa epävakautta, joka horjuttaa alueellista rauhaa ja vakautta itäisellä Välimerellä, Lähi-idässä ja Etelä-Kaukasiassa, sekä Turkin rooli Syyrian, Irakin, Libyan ja Vuoristo-Karabahin konflikteissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa EU:ta toimimaan merkittävässä osassa Välimerellä, myös järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin sekä laittoman maahanmuuton torjunnassa, koska siitä on muodostunut toimija, joka kykenee takaamaan alueen vakauden; korostaa, että uutta maahanmuutto- ja turvapaikkasopimusta koskeva meneillään oleva lainsäädäntötyö tarjoaa EU:n lainsäätäjille keskeisen tilaisuuden parantaa EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa, jotta voidaan vähentää riippuvuutta Turkista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että liittymisneuvottelut Turkin kanssa on virallisesti jäädytetty ihmisoikeustilanteen, demokraattisen taantumisen ja Turkissa oikeusvaltioon kohdistuvien haasteiden vuoksi; katsoo, että suhteet Turkkiin eivät saisi perustua näennäiseen ja vanhentuneeseen liittymisprosessiin; korostaa, että vakaan ja turvallisen ympäristön luominen itäiselle Välimerelle on EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Turkin yhteinen strateginen intressi; muistuttaa kuitenkin, että tämän vakaan ja turvallisen ympäristön luomiselle välttämätöntä vuoropuhelua voidaan käydä vain välttämällä yksipuolista provokaatiota eritoten sotilaallisilla merivoimien tai ilmavoimien toimilla; muistuttaa tässä yhteydessä EU:n täydestä solidaarisuudesta jäsenvaltioitaan Kreikkaa ja Kyprosta kohtaan; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että unioni on valmis käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä ja vaihtoehtoja, myös niitä, joista määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 215 artiklassa, unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen puolustamiseksi; palauttaa mieliin 14. lokakuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät, joissa jäsenvaltioita kehotetaan sitoutumaan vahvoihin kansallisiin kantoihin Turkkia koskevassa asevientipolitiikassaan, aseviennin valvonnasta annetun yhteisen kannan 2008/944/YUTP mukaisesti, mukaan lukien alueellista vakautta koskevan perusteen 4 tiukka soveltaminen, ja kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa harkitsemaan aloitteen tekemistä kaikkien jäsenvaltioiden velvoittamiseksi keskeyttämään aseiden viemiseksi Turkkiin tarvittavien vientilupien myöntämisen tämän yhteisen kannan mukaisesti; palauttaa mieliin 1. lokakuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät, joissa korostetaan, että EU käyttää kaikkia käytettävissään olevia välineitä ja vaihtoehtoja, myös pakotteiden asettamista Turkin hallinnolle, puolustaakseen omia ja jäsenvaltioidensa etuja; toistaa kehotuksensa varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle niin kauan kuin Turkki jatkaa itäisellä Välimerellä laittomia yksipuolisia toimiaan, jotka ovat ristiriidassa jonkin EU:n jäsenvaltion suvereniteetin ja kansainvälisen oikeuden kanssa eikä osallistu kansainväliseen oikeuteen perustuvaan vuoropuheluun; kehottaa Naton johtoa ilmoittamaan Turkille mahdollisimman jyrkästi, että se ei suvaitse maan aggressiivisia toimia muita Naton jäseniä vastaan; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuomitsee jyrkästi Turkin ja Libyan allekirjoittamat merialueiden rajaamista ja kattavaa turvallisuus- ja sotilasyhteistyötä koskevat kaksi yhteisymmärryspöytäkirjaa, jotka liittyvät toisiinsa ja ovat selvästi sekä kansainvälisen oikeuden että YK:n turvallisuusneuvoston Libyaa koskevasta asevientikiellosta antaman päätöslauselman vastaisia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuomitsee jyrkästi Turkin vakautta horjuttavan roolin, joka heikentää entisestään koko Etelä-Kaukasian alueen haurasta vakautta; kehottaa Turkkia olemaan puuttumatta Vuoristo-Karabahin konfliktiin, pidättymään sotilaallisen tuen antamisesta Azerbaidžanille ja lopettamaan vakautta horjuttavat toimet ja edistämään aktiivisesti rauhaa; tuomitsee lisäksi sen, että Turkki on siirtänyt ulkomaisia terroristitaistelijoita Syyriasta ja muualta Vuoristo-Karabahiin, minkä kansainväliset toimijat, kuten Etyjin Minskin ryhmän yhteispuheenjohtajamaat, ovat vahvistaneet; pitää valitettavana, että Turkki on valmis horjuttamaan Etyjin Minskin ryhmän vakautta, koska se jatkaa pyrkimyksiään toimia konfliktissa entistä ratkaisevammassa asemassa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että on EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisen edun mukaista etenkin niiden yhteisten periaatteiden ja arvojen sekä niiden maantieteellisen läheisyyden ja pitkäaikaisen strategisen yhteistyön vuoksi sopia yhteisistä toimista ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan haasteisiin vastaamiseksi monenvälisyyden periaatteiden, vuoropuhelun ja diplomatian avulla tapahtuvan konfliktien ratkaisun sekä kansainvälisen oikeuden pohjalta ottaen huomioon, että useimmat kansainväliset uhkat vaikuttavat molempiin osapuoliin yhtä voimakkaasti; pitää myönteisenä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen tekemistä, sillä sopimus tarjoaa selkeyttä ja varmuutta kummankin osapuolen kansalaisille ja yrityksille; korostaa tarkastelevansa parhaillaan sopimusta ja aikoo seurata tiiviisti EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen täytäntöönpanoa kaikilta osin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että transatlanttinen yhteistyö on edelleen keskeistä ja tärkeintä EU:n yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa; kehottaa lisäämään ponnisteluja kohti vahvaa ja uudistettua transatlanttista kumppanuutta ja jatkuvaa vuoropuhelua, joka perustuu keskinäiseen kunnioitukseen ja konkreettisiin toimiin monenvälisyyden, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien, transatlanttisen turvallisuuden ja taloudellisen yhteistyön edistämiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi, sekä säilyttämään sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestelmän, jotta voidaan vastata nykyisiin ja tuleviin ulkoasioita, turvallisuutta ja kauppaa koskeviin haasteisiin ja kriiseihin keskittyen erityisesti nykyiseen terveyskriisiin ja sen tuomiin taloudellisiin, sosiaalisiin, turvallisuuteen liittyviin ja poliittisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

40.

| 41. | painottaa, että transatlanttista kumppanuutta olisi elvytettävä, jotta voidaan käsitellä tehokkaammin pandemiaa ja muita merkittäviä kansainvälisiä haasteita, kuten ilmastonmuutosta; toteaa, että on löydettävä uusi perusta EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyölle, jolla torjutaan nationalistisia, autoritaarisia ja hegemonisia tavoitteita, Lähi-idän ja Persianlahden ekspansionistisia jännitteitä, yhä hallitsevammassa asemassa olevien talouden toimijoiden moninapaisuutta ja nykyistä talouskriisiä Atlantin molemmin puolin; suhtautuu myönteisesti EU:n aloitteeseen aloittaa Kiinaa koskeva transatlanttinen vuoropuhelu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | katsoo, että tämä kumppanuus voi kukoistaa vain, jos se perustuu yhteisiin arvoihin ja intresseihin sekä kansainvälisen oikeuden ja monenvälisten instituutioiden kunnioittamiseen mutta myös luottamukseen, jota ovat viime vuosina valitettavasti haitanneet liialliset yksipuoliset toimet, jotka ovat myös heikentäneet monenvälisiä puitteita, joihin EU ja sen jäsenvaltiot kuuluvat; pitää tässä yhteydessä valitettavana Yhdysvaltojen presidentin Donald Trumpin hallinnon yksipuolisia pyrkimyksiä; korostaa, että heikommat länsimaiset siteet antavat epäliberaaleille valtioille mahdollisuuden täyttää johtajuustyhjiö kansainvälisellä näyttämöllä; toivoo, että Yhdysvallat kääntää päinvastaiseksi suunnan, jota se on viime vuosina noudattanut vetäytyessään monenvälisestä sääntöihin perustuvasta maailmanjärjestyksestä, mikä mahdollistaisi kaikilta osin EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisten arvojen ja periaatteiden mukaisen tiiviin transatlanttisen yhteistyön jatkamisen; toistaa, että Naton eurooppalaisten jäsenvaltioiden on otettava enemmän vastuuta taakanjaosta transatlanttisen toimintaympäristön suojelemisessa ja uusiin hybridiuhkiin vastaamisessa; korostaa, että voimien yhdistäminen Yhdysvaltojen kanssa tällaisissa rauhanrakentamispyrkimyksissä tulevaisuudessa lisäisi synergiaa ja auttaisi vastaamaan paremmin maailmanlaajuisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuomitsee erittäin jyrkästi hyökkäyksen, jossa presidentti Donald Trumpin lietsomien salaliittoteorioiden ja 3. marraskuuta 2020 pidettyjen presidentinvaalien vääristelyä koskevien perusteettomien väitteiden riehaannuttama väkijoukko tunkeutui Yhdysvaltain kongressiin; luottaa siihen, että Yhdysvallat varmistaa rauhanomaisen vallanvaihdon presidentiksi valitulle Joseph Bidenille ja varapresidentiksi valitulle Kamala Harrisille; on huolissaan populismin ja ääriliikkeiden noususta Atlantin molemmin puolin ja korostaa, että demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta on kiireellisesti puolustettava maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa säilyttämään vahvan ja yhtenäisen kannan Venäjän federaatioon, muun muassa tarkistamalla EU:n politiikan viittä perusperiaatetta; kehottaa laatimaan uuden EU:n ja Venäjän strategian, joka antaisi Venäjällä demokratiaa kannattaville yhteiskuntaryhmille selkeän signaalin siitä, että EU on edelleen halukas sitoutumaan ja tekemään yhteistyötä; kehottaa vahvistamaan pakotejärjestelmää erityisesti, kun otetaan huomioon meneillään oleva kehitys, joka liittyy Aleksei Navalnyin murhayritykseen Venäjän alueella Venäjällä kehitetyn Novitšok-ryhmään kuuluvan sotilaallisen tason hermomyrkyn avulla; pitää myönteisenä, että ulkoasiainneuvosto on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, jotka liittyvät kemiallisten aseiden käyttöön Aleksei Navalnyin murhayrityksessä; kehottaa jälleen tekemään riippumattoman kansainvälisen tutkimuksen hänen myrkyttämisestään; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa, että Minskin sopimusten noudattaminen on keskeinen edellytys merkittäville muutoksille EU:n ja Venäjän suhteissa; pitää valitettavana Venäjän kielteistä roolia disinformaatiokampanjoissa ja muissa EU:hun ja länteen kohdistuvissa hybridisodankäynnin muodoissa, joilla pyritään heikentämään sisäistä yhteenkuuluvuuttamme ja siten kykyämme toimia tehokkaasti globaalilla näyttämöllä; pitää lisäksi valitettavina kohdennettuja tappoiskuja EU:n alueella ja kemiallisten aseiden käyttöä sekä ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevaa vaikeaa sisäistä tilannetta; korostaa tarvetta painostaa Venäjän federaatiota noudattamaan kansainvälistä oikeutta ja kansainvälisiä sopimuksia; on huolissaan siitä, että Venäjä on toistuvasti rikkonut asevalvontasopimuksia ja -normeja, mikä on johtanut keskipitkän matkan ydinaseita koskevan INF-sopimuksen romuttumiseen, sekä siitä, että se on rikkonut kemiallisten aseiden kieltosopimusta käyttämällä sotilaallisen tason hermomyrkkyjä sekä kotimaassa että EU:n alueella; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että Afrikka on tärkeä strateginen kumppani monenvälisessä järjestelmässä; pitää myönteisinä nykyisiä pyrkimyksiä muotoilla EU–Afrikka-strategia uudelleen ja parantaa sitä merkittävästi käyttämällä mallia, joka ei perustu avunantajien ja avunsaajien välisiin suhteisiin vaan yhdenvertaisten osapuolten yhteiseen ja koordinoituun kumppanuuteen ja molempia osapuolia hyödyttävien suhteiden luomiseen siten, että osapuolten omat ja keskinäiset edut ja vastuut ymmärretään selkeästi, jotta voidaan kehittää oikeudenmukainen, ihmiskeskeinen ja kestävä kumppanuus, joka kattaa myös ihmisoikeudet, turvallisuuden ja yhteistyön terrorismin torjunnassa; korostaa tässä yhteydessä tarvetta kiinnittää erityistä huomiota Sahelin alueen tilanteeseen, kun otetaan huomioon epävakauden lisääntyminen ja alueen tapahtumien merkittävät suorat ja välilliset vaikutukset EU:hun; vaatii eurooppalaista visiota solidaarisuudesta Libyan tilanteen kehityksen suhteen mutta myös ihmisoikeuksien, kehitysapupolitiikan ja talouskumppanuussopimusten lujittamisen yhteydessä; vaatii EU:n yhteistä toimintatapaa ja toimia, joilla lujitetaan EU:n yhteyksiä Afrikkaan, tietoisuutta Afrikasta ja sitoutumista Afrikkaan; muistuttaa, että Euroopan läsnäolo ja uskottava sitoutuminen on ratkaisevan tärkeää humanitaaristen ja sosioekonomisten haasteiden lieventämisessä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | panee merkille EU:n valmiuksien kehittämisoperaatioiden ja koulutusoperaatioiden merkityksen rauhan, turvallisuuden ja vakauden edistämisessä Afrikassa; toistaa, että EU:n vakauttamisoperaatiot Afrikassa, erityisesti Saharan eteläpuolisilla ja Sahelin alueilla, ovat tärkeitä, ja kehottaa EUH:ta ja neuvostoa varmistamaan, että Afrikassa toteutettavien YTPP:n operaatioiden toimeksiantoa ja välineitä vahvistetaan ja että niille annetaan keinot jatkaa tehokasta toimintaansa niiden kohtaamiin vakaviin haasteisiin vastaamiseksi; korostaa EU:n johtavaa roolia konfliktien diplomaattisessa ja rauhanomaisessa ratkaisemisessa, välitysaloitteet ja aseistariisunta, demobilisaatio ja yhteiskuntaan sopeuttamisohjelmat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että suhteiden lujittaminen Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kanssa on keskeistä EU:n geopoliittisen strategian kannalta maailmassa; korostaa, että unionin on vahvistettava yhteyksiä, jotka yhdistävät EU:n Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen maihin, jotka yhdessä edustavat kolmasosaa YK:n jäsenistä, yhteisten arvojen ja periaatteiden pohjalta, erityisesti puolustettaessa monenvälistä sääntöihin perustuvaa järjestystä, edistettäessä vihreää toimintaohjelmaa ja torjuttaessa köyhyyttä ja eriarvoisuutta; kehottaa unionia säilyttämään asemansa Latinalaisen Amerikan maiden varteenotettavana kumppanina, koska muilla geopoliittisilla toimijoilla on yhä merkittävämpi asema alueella; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vaatii tässä yhteydessä tekemään kyseisen alueen kanssa kohdennettua monitahoista yhteistyötä, jota tuetaan EU:n yhteisellä narratiivilla, jolla edistetään strategioita, jotka auttavat vastaamaan yhdessä yhteisiin haasteisiin, kuten rauhan, turvallisuuden ja vaurauden edistämiseen, samalla kun varmistetaan yhteinen rintama ilmastonmuutoksen aiheuttamien uhkien edessä; korostaa Latinalaisen Amerikan merkitystä EU:lle ja kehottaa pitämään tätä aluetta jatkossakin YUTP:n kannalta geostrategisesti erittäin merkittävänä osallistumalla demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseen alueella ja avustamalla sen taloudellisessa kehityksessä; korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen ja vakaa poliittinen ja oikeudellinen kehys, mukaan lukien korruption ja rankaisemattomuuden torjunta, sekä edistyminen demokratian toteuttamisessa ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa sekä perusvapauksien edistämisessä ovat kulmakiviä yhdentymisen ja yhteistyön syventämisessä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen maiden kanssa; korostaa, että on tärkeää edetä Chilen ja Meksikon kanssa tehtyjen kattavien sopimusten sekä EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimuksen tarkistamisessa ja saattaa ne päätökseen, ja korostaa, että nämä maat ovat EU:n keskeisiä liittolaisia ja kumppaneita; ilmaisee vakavan huolensa demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen puutteellisesta kunnioittamisesta ja hyökkäyksistä demokraattisesti valittuja oppositiojohtajia, toimittajia, opiskelijoita ja ihmisoikeuksien puolustajia vastaan, erityisesti ympäristökysymysten parissa työskenteleviä henkilöitä ja heidän asianajajiaan vastaan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | muistuttaa antaneensa täyden tukensa Kolumbian rauhanprosessille ja sen täytäntöönpanolle, joka on ratkaiseva askel kolumbialaisten tulevaisuuden ja alueen vakauden kannalta; vaatii pitäytymään vahvassa yhteisessä kannassa Venezuelan hallintoon ja presidentti Nicolás Maduron hallinnon tekemiin ihmisoikeusloukkauksiin sekä myös pakotejärjestelmään, erityisesti kun otetaan huomioon äskettäiset tapahtumat ja eri elinten, myös Yhdistyneiden kansakuntien, äskettäin esittämät moitteet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että EU:lle on tärkeää noudattaa yhtenäistä, realistista, tehokasta, lujaa ja vakuuttavampaa strategiaa, joka yhdistää kaikki jäsenvaltiot ja muokkaa suhteita Kiinan kansantasavaltaan koko EU:n edun mukaisesti ja jossa sen olisi pyrittävä ennakoivasti ja vakuuttavasti entistä tasapainoisempiin ja vastavuoroisempiin taloudellisiin suhteisiin, jotka perustuvat EU:n arvoihin ja intresseihin ja joissa keskitytään erittäin voimakkaasti ja erityisesti ihmisoikeuksien kunnioittamiseen sekä uskonnon- tai vakaumuksenvapauteen; korostaa, että on tärkeää pyrkiä Kiinaa koskevaan yhteiseen toimintatapaan Yhdysvaltojen ja muiden samanmielisten kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa asettamaan Kiinaa koskevan EU:n politiikan perustaksi seuraavat periaatteet: yhteistyön tekeminen mahdollisuuksien mukaan, kilpailun harjoittaminen tarvittaessa ja vastakkain asettuminen tarvittaessa; muistuttaa, että Kiinan määrätietoinen julkinen diplomatia on johtanut siihen, että erinäiset maat ovat riippuvaisia sen investoinneista ja lainoista; korostaa, että EU:n olisi aktiivisesti lisättävä läsnäoloaan ja näkyvyyttään kumppanimaissa kaikkialla maailmassa merkittävänä investoijana ja kehitysavun antajana; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kannustaa Kiinan kansantasavaltaa ottamaan suuremman vastuun maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamisesta ja tekemään samalla edelleen yhteistyötä monenvälisissä puitteissa aina kun se on mahdollista, etenkin toteuttamalla kunnianhimoisempia ilmastotoimia ja antamalla sitovia ilmastositoumuksia Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti ja biologista monimuotoisuutta koskevia sitoumuksia, ja tukemaan monenvälisiä toimia covid-19-pandemian torjumiseksi, myös sallimalla kansainvälisen tutkimuksen taudin alkuperästä; pitää valitettavana Kiinan levittämää disinformaatiota covid-19-pandemian alkuperästä, monenvälisen järjestelmän manipulointia, Kiinan vihamielisen vaikuttamisen leviämistä, kyberhyökkäyksiä ja korruptoituneita investointihankkeita; kiittää Taiwania tehokkaista pyrkimyksistä hillitä koronaviruksen leviämistä ja sen solidaarisuudesta EU:ta kohtaan, mistä on osoituksena yli seitsemän miljoonan kirurgisen maskin lahjoittaminen monille jäsenvaltioille pandemian aikana; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tiedottamaan edelleen Kiinan kansantasavallalle, että EU ei siedä sen jatkuvia ihmisoikeusloukkauksia Hongkongissa, Tiibetissä ja Xinjiangissa eikä vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden kohtelua, ja toimimaan ratkaisevassa asemassa kansainvälisellä näyttämöllä Hongkongin itsehallinnon turvaamiseksi; tuomitsee ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -mallin rikkomisen Kiinan kansallisen turvallisuuslain hyväksymisen myötä, sillä laki heikentää vakavasti Hongkongin laajaa itsehallintoa ja sillä on haitallinen vaikutus oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja sananvapauteen Hongkongissa; on huolissaan Hongkongin kansallisen turvallisuuslain käyttöönoton vaikutuksista Kiinan ja Taiwanin suhteeseen; korostaa, että Kiinan harjoittama Hongkongin itsehallinnon jatkuva heikentäminen ei ole ainoastaan vastoin kahdenvälisten sopimusten ja kansainvälisen oikeuden mukaisia Kiinan velvoitteita vaan kyseenalaistaa myös Kiinan aseman uskottavana kumppanina; toteaa, että parlamentti ottaa huomioon Manner-Kiinan ja Hongkongin ihmisoikeusloukkaukset, kun sitä pyydetään hyväksymään kattava investointisopimus ja mahdollisia tulevia kauppasopimuksia Kiinan kanssa; kannustaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ulkoasiainneuvoston 28. heinäkuuta 2020 hyväksymän toimenpidepaketin sekä parlamentin 19. kesäkuuta 2020 antaman päätöslauselman (6); pyytää komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan aktiivisesti uiguurien raakaa vainoa Xinjiangissa sekä muiden etnisten ja uskonnollisten vähemmistöryhmien, erityisesti kristittyjen ja tiibetiläisten raakaa vainoa; kehottaa jäsenvaltioita ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa hyväksymään EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän mukaisia pakotteita niitä kiinalaisia virkamiehiä ja valtion johtamia yhteisöjä vastaan, jotka ovat vastuussa uiguurien joukkopidätyksiä ja pakkotyötä koskevan politiikan toteuttamisesta Kiinassa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa, että unioni seuraa valppaasti Taiwanin tilannetta sekä EU:n ja Kiinan tasavallan (Taiwan) poliittisten ja kauppasuhteiden parantamista; kehottaa Kiinan kansantasavaltaa ratkaisemaan rauhanomaisesti kaikki maa- ja merirajoja koskevat riidat kansainvälisen oikeuden mukaisesti ja välttämään kaikkia provokatiivisia sotilaallisia toimia, joiden tavoitteena on luoda epävakautta Etelä-Kiinan merelle; korostaa, että Intian ja Tyynenmeren alueen rauhan, vakauden ja merenkulun vapauden säilyttäminen on ensiarvoisen tärkeää EU:n ja sen jäsenvaltioiden etujen kannalta; panee erittäin huolestuneena merkille viimeaikaisen jännitteiden lisääntymisen Intian ja Kiinan rajalla sekä Etelä-Kiinan merellä ja Taiwanin salmessa, mukaan lukien Kiinan Taiwaniin kohdistamat yhä provokatiivisemmat sotaharjoitukset; kehottaa kaikkia osapuolia ratkaisemaan erimielisyytensä rauhanomaisesti rakentavan vuoropuhelun kautta ja pidättymään yksipuolisista toimista vallitsevan tilanteen muuttamiseksi; katsoo, että Manner-Kiinan ja Taiwanin välisiä suhteita olisi kehitettävä rakentavasti ilman, että kumpikaan osapuoli horjuttaa aloitteita tai käyttää pakottamista ja että näitä suhteita ei saa muuttaa Taiwanin kansalaisten tahdon vastaisesti; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen lähentymispolitiikkaansa Taiwanin kanssa ja tekemään kansainvälisten samanmielisten kumppaneiden kanssa yhteistyötä demokratian tukemiseksi Taiwanissa, ilman että siihen kohdistuu ulkomaisia uhkia; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kannattamaan Taiwanin jäsenyyttä tarkkailijana Maailman terveysjärjestössä ja Maailman terveyskokouksessa sekä muissa kansainvälisissä järjestöissä, mekanismeissa ja toimissa sekä maailmanlaajuisessa tautien ehkäisyverkostossa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että EU:n on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota strategisiin alueisiin, jotka saavat yhä enemmän kansainvälistä huomiota, muun muassa Afrikkaan ja arktiseen alueeseen sekä Intian valtameren ja Tyynenmeren alueeseen, jolla Kiina harjoittaa laajentumispolitiikkaa, johon EU:n on pyrittävä vastaamaan johdonmukaisesti; korostaa tarvetta laajentaa edelleen yhteistyötä Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen tärkeiden samanmielisten kumppaneiden, kuten Japanin, Intian, Etelä-Korean, Australian ja Uuden-Seelannin kanssa; pitää tässä yhteydessä myönteisinä pyrkimyksiä kehittää EU:n periaatteisiin ja arvoihin perustuva EU:n sekä Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen strategia, johon voi sisältyä Australian ja Naton yhteisiä sotaharjoituksia Tyynellämerellä; katsoo, että osana tätä johdonmukaista Kiinaa koskevaa strategiaa, jossa EU ja jäsenvaltiot tarvittaessa vastustavat sen toimia, EU:n olisi pyrittävä tiiviimpään yhteistyöhön alueen maiden ja muiden demokratioiden kanssa ja tässä olisi pantava kaikilta osin täytäntöön EU:n yhteyksiä koskeva strategia; varoittaa Kiinan pyrkimyksistä lisätä valtaansa alueella, erityisesti Taiwanissa, mistä on seurannut rajariitoja monien Kiinan naapureiden kanssa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa tarvetta hyödyntää EU:n ja Intian välisten suhteiden parantamiseen entisestään liittyvää potentiaalia ottaen huomioon alueen kehitys ja Intian tärkeä asema alueella ja maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pitää myönteisenä, että arktista ulottuvuutta koskeva yhteinen tiedonanto on sisällytetty komission vuoden 2021 työohjelmaan; pitää välttämättömänä, että EU:lla on arktinen strategia; |
| --- | --- |

58.

EU:n valmiuksien ja keinojen vahvistaminen YUTP:n alalla

| 59. | korostaa tukevansa sellaisen yhteisen puolustuspolitiikan vaiheittaista määrittelemistä ja edistämistä, jolla pyritään lujittamaan YTPP:tä ja sen perussopimuksissa vahvistettuja tavoitteita ja tehtäviä kohti täysimittaista puolustusunionia, jossa tunnustetaan puolueettomien maiden erityinen perussopimuksiin perustuva asema ja joka perustuu selkeisiin strategisiin tavoitteisiin ja suuntautuu kohti ihmisten turvallisuutta ja kestävää rauhaa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä aloitetta strategisen kompassin hyväksymisestä vuonna 2022; korostaa tarvetta vahvistaa edelleen EU:n ja Naton välisiä suhteita korostaen niiden yhteensopivuutta ja strategista merkitystä toisilleen; kehottaa Euroopan maita investoimaan enemmän puolustusvalmiuksiinsa, tasapainottamaan vastuita Naton sisällä ja olemaan tasavertaisempi kumppani Yhdysvalloille; toteaa, että YTPP:n operaatiot edistävät kansainvälistä rauhaa, turvallisuutta ja vakautta; kiittää edistymisestä Euroopan rauhanrahaston perustamisessa; korostaa tarvetta mennä julistuksia pidemmälle ja toteuttaa toimia, erityisesti tarjoamalla EU:lle aidosti eurooppalainen puolustusteollinen perusta Euroopan puolustusrahastolla, jolla on tarvittavat määrärahat, ja varmistamalla, että pysyvä rakenteellinen yhteistyö, jolla pyritään EU:n strategiseen riippumattomuuteen, pannaan nopeammin ja johdonmukaisemmin täytäntöön, jotta EU voi edistää yhdennetympiä puolustustarvikkeiden sisämarkkinoita; korostaa, että on tärkeää järjestää osallistavia monen sidosryhmän kuulemisia yhteisen strategisen turvallisuus- ja puolustuskulttuurin edistämiseksi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | muistuttaa, että naisten osallistuminen rauhan- ja turvallisuusprosesseihin voi vaikuttaa merkittävästi rauhansopimusten onnistumiseen ja kestävyyteen sekä rauhan kestävyyteen ja laatuun; korostaa, että sitoumukset ja julkilausumat, jotka koskevat Naiset, rauha ja turvallisuus -toimintaohjelman edistämistä sekä naisten tasavertaista edustusta ulko- ja turvallisuuspolitiikassa, jäävät usein retoriikaksi sen sijaan, että pyrittäisiin todelliseen täytäntöönpanoon ja sen varmistamiseen, mikä johtaa vain rajalliseen edistymiseen ohjelman tavoitteissa maailmanlaajuisesti; palauttaa mieliin, että konfliktien ratkaiseminen onnistuu yhä paremmin, kun sukupuolten tasapuolista edustusta ja tasa-arvoa kunnioitetaan koko prosessin ajan, ja kehottaa lisäämään naisten osallistumista erityisesti päätöksentekoprosesseihin ja naisten johtotehtäviä YTPP:n operaatioissa; kehottaa lisäksi ottamaan sukupuolinäkökulman järjestelmällisemmin huomioon tällaisissa operaatioissa, takaamaan sukupuolten tasa-arvoa sekä Naiset, rauha ja turvallisuus -toimintaohjelmaa koskevan koulutuksen kaikille EU:n palveluksessa oleville sotilas- ja siviilihenkilöille, EUH:n keski- ja ylempi johto sekä YTPP:n operaatioiden päälliköt ja komentajat mukaan luettuina, sekä osallistumaan aktiivisesti naisista, rauhasta ja turvallisuudesta annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 täytäntöönpanoon; kehottaa asettamaan erityisiä ja mitattavissa olevia tavoitteita, jotka koskevat moninaisuutta ja naisten osuutta EUH:n johtotehtävissä, mukaan lukien tavoite saavuttaa naisten 50 prosentin osuus johtotehtävissä edustustojen päällikköinä, EU:n erityisedustajina ja YTPP:n operaatioiden päällikköinä; kehottaa muuntamaan tulevan sukupuolten tasa-arvoa koskevan kolmannen EU:n toimintasuunnitelman ja Naiset, rauha ja turvallisuus -toimintasuunnitelman kansallisiksi toimintasuunnitelmiksi, joihin sisältyy väliarviointi, ja liittämään Naiset, rauha ja turvallisuus -toimintasuunnitelman sukupuolten tasa-arvoa koskevaan kolmanteen EU:n toimintasuunnitelmaan; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että EU:n on omaksuttava maailmanlaajuinen johtoasema pandemian seurauksiin puuttumisessa, mikä edellyttää riittäviä taloudellisia resursseja; korostaa, että ulkoisen toiminnan ja puolustuksen alalla tarvitaan kunnianhimoisempi monivuotinen rahoituskehys, mukaan lukien lisämäärärahat YUTP:lle, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineelle (NDICI), liittymistä valmistelevalle tukivälineelle (IPA III), Euroopan puolustusrahastolle ja sotilaalliselle liikkuvuudelle, ja kehottaa neuvostoa varmistamaan Euroopan rauhanrahaston pikaisen hyväksymisen; pitää valitettavina neuvoston ehdottamia leikkauksia ulkoisiin rahoitusvälineisiin uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä ja Next Generation EU -elpymispaketin välityksellä myönnettävän rahoituksen puutetta; korostaa, että nämä leikkaukset voivat vaikeuttaa EU:n roolia maailmanlaajuisella näyttämöllä ja estää EU:ta vakauttamasta ja muuttamasta liittymisneuvotteluja käyviä valtioita; korostaa, että parlamentti on otettava mukaan mielekkäällä tavalla vuotuisten ja monivuotisten työohjelmien strategiseen ohjaukseen ja ulkoisten rahoitusvälineiden valvontaan; muistuttaa tarpeesta lisätä merkittävästi EU:n talousarviovaroja siviilikriisinehkäisyä varten seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä ja lisätä rauhanrakentamisen, vuoropuhelun, sovittelun ja sovinnonteon rahoitusta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa vahvistamaan puolustusvalmiuksia ja asettamaan samalla etusijalle voimavarojen kehittämissuunnitelmassa ja puolustuksen koordinoidussa vuosittaisessa tarkastelussa havaitut voimavarapuutteet, eritoten toteuttamalla perusteellisia yhteistyötoimia, kuten voimavarojen yhdistäminen ja yhteiskäyttö sekä merkityksellisten hankkeiden riittävä rahoitus ja kunnianhimoisempi pysyvä rakenteellinen yhteistyö (PRY), Euroopan puolustusrahasto, sotilaallinen liikkuvuus ja Euroopan avaruusohjelma; toteaa, että näiden toimien pitäisi olla hyödyllisiä myös Naton ja transatlanttisten suhteiden kannalta; korostaa tarvetta lisätä EU:n välineiden ja mekanismien johdonmukaisuutta EU:n puolustusyhteistyössä ja kehottaa tässä yhteydessä optimoimaan resurssit, jotta vältetään menojen ja välineiden tarpeeton päällekkäisyys; vaatii lisää tukea ja henkilöstöä sekä riittäviä ja pysyviä talousarviovaroja EUH:n strategisen viestinnän osastolle sillä edellytyksellä, että sen aiemmista ja nykyisistä toimista tehdään riippumaton perusteellinen arviointi; kehottaa tarkistamaan EUH:n strategisen viestinnän osaston toimeksiantoa, jotta siihen voidaan sisällyttää Kiinan kaltaisten kehittyvien ulkomaisten toimijoiden harjoittama ulkomainen sekaantuminen; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palauttaa mieliin kehotuksensa tukea enemmän EU:n meriturvallisuusstrategiaa, sillä merenkulun vapauden säilyttäminen on kasvava haaste sekä maailmanlaajuisesti että naapurustossa; korostaa, että merenkulun vapautta olisi aina kunnioitettava; suosittaa, että maailmanlaajuisten merellisten tietojen tehokkaan hallinnan varmistamiseksi vahvistetaan ja tuetaan instituutioiden, organisaatioiden ja kansallisten viranomaisten välistä rakenteellista koordinointia erityisesti mahdollistamalla meritilanteen tuntemuksen perustana olevien kahden tärkeimmän siviili- ja sotilasalan osatekijän lähentäminen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa YTPP:n operaatioiden merkitystä; painottaa, että kolmansien maiden kanssa on tehty puitesopimuksia niiden osallistumisesta EU:n kriisinhallintaoperaatioihin; huomauttaa, että tällaiset sopimukset osoittavat, että rauhaan ja turvallisuuteen pyrkiminen on kollektiivista; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa kiinnittämään huomiota keskipitkän ja pitkän aikavälin uhkiin, joihin YUTP:llä on tulevaisuudessa puututtava, mukaan lukien turvallisuusriskit, joita aiheuttavat autoritaariset hallinnot, muut kuin valtiolliset toimijat, ilmastonmuutos, kyberuhkat, CBRN-iskut, hybridiuhkat, mukaan lukien tekoälyn laajempi käyttö, disinformaatiokampanjat, avaruuskilpailu ja avaruuden militarisointi, uudet teknologiat, terrorismi ja hallitsemattomat muuttovirrat sekä jo vakiintuneet geopoliittiset haasteet; korostaa, että EU:n on edistyttävä hybridiuhkien määrittelyssä ja tunnustamisessa; kehottaa EU:ta lisäämään tietoisuutta näistä uhkista ja kehittämään yhteistä selviytymiskykyä; korostaa, että tällaisia uhkia voidaan torjua ainoastaan koordinoidulla toiminnalla ja oikea-aikaisilla ja riittävillä investoinneilla eurooppalaiseen tutkimukseen ja innovointiin; suhtautuu myönteisesti siihen, että parlamentti on perustanut tekoälyä digitaalisella aikakaudella käsittelevän erityisvaliokunnan foorumiksi, jolla käsitellään tekoälyyn liittyviä strategisia kysymyksiä; pitää tärkeänä varmistaa parempi yhteys EU:n politiikkojen sisäisten ja ulkoisten osa-alueiden välillä, jotta EU:n politiikat palvelevat YUTP:n tavoitteiden, EU:n energiapolitiikka mukaan lukien, saavuttamista; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa tarvetta kehittää YUTP:n johdonmukaista ilmastopolitiikkaan liittyvää ulottuvuutta, sillä ilmastonmuutos vaikuttaa yhä enemmän taloudelliseen, sosiaaliseen ja poliittiseen epävakauteen ja riskien moninkertaistumiseen; |
| --- | --- |

66.

| 67. | suhtautuu myönteisesti tiedusteluun perustuvaan uhka-analyysiin, jota varapuheenjohtaja / korkea edustaja parhaillaan tekee tulevan strategisen kompassin lähtökohtana, ja kehottaa käymään parlamentissa keskustelua tämän analyysin tuloksista; pitää myönteisenä komission uutta lähestymistapaa strategisen ennakoinnin sisällyttämiseksi EU:n päätöksentekoon, myös ulko- ja turvallisuusasioissa; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  EUVL C 210, 3.8.2010, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0286.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0172.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(5)  Neuvoston päätös (YUTP) 2019/797, annettu 17 päivänä toukokuuta 2019, unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 129 I, 17.5.2019, s. 13).

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0174.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/78

---

P9_TA(2021)0013

Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpano – vuosittainen kertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (2020/2207(INI))

(2021/C 456/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 22. kesäkuuta 2017, 28. kesäkuuta 2018, 14. joulukuuta 2018, 20. kesäkuuta 2019, 12. joulukuuta 2019 ja 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 22. kesäkuuta 2017, 28. kesäkuuta 2018, 14. joulukuuta 2018, 20. kesäkuuta 2019, 12. joulukuuta 2019 ja 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013, 18. marraskuuta 2014, 18. toukokuuta 2015, 27. kesäkuuta 2016, 14. marraskuuta 2016, 18. toukokuuta 2017, 17. heinäkuuta 2017, 25. kesäkuuta 2018, 17. kesäkuuta 2019 ja 17. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013, 18. marraskuuta 2014, 18. toukokuuta 2015, 27. kesäkuuta 2016, 14. marraskuuta 2016, 18. toukokuuta 2017, 17. heinäkuuta 2017, 25. kesäkuuta 2018, 17. kesäkuuta 2019 ja 17. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät YTPP-siviilialan sopimuksen tekemisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät YTPP-siviilialan sopimuksen tekemisestä,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät naisista, rauhasta ja turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistä diplomaattista vastausta haitallisiin kybertoimiin koskevista puitteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistä diplomaattista vastausta haitallisiin kybertoimiin koskevista puitteista,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät nuorisosta, rauhasta ja turvallisuudesta sekä 5. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät nuorten roolista ulkoisessa toiminnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät nuorisosta, rauhasta ja turvallisuudesta sekä 5. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät nuorten roolista ulkoisessa toiminnassa,

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/797 unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/797 unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä (1),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät täydentävistä pyrkimyksistä parantaa selviytymiskykyä ja torjua hybridiuhkia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät täydentävistä pyrkimyksistä parantaa selviytymiskykyä ja torjua hybridiuhkia,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”,

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2018 annetun yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmasta (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2018 annetun yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmasta (JOIN(2018)0005),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 ja 12. heinäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Pohjois-Atlantin puolustusliiton (Nato) pääsihteerin yhteiset julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 ja 12. heinäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Pohjois-Atlantin puolustusliiton (Nato) pääsihteerin yhteiset julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Helsingin päätösasiakirjan vuodelta 1975, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Helsingin päätösasiakirjan vuodelta 1975,

| — | ottaa huomioon 6. joulukuuta 2016 annetut EU:n ja Naton neuvostojen tukemat yhteiset 42 ehdotusta ja 14. kesäkuuta ja 5. joulukuuta 2017 niiden täytäntöönpanosta annetut edistymiskertomukset sekä 5. joulukuuta 2017 annetut EU:n ja Naton neuvostojen tukemat uudet 32 ehdotusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. joulukuuta 2016 annetut EU:n ja Naton neuvostojen tukemat yhteiset 42 ehdotusta ja 14. kesäkuuta ja 5. joulukuuta 2017 niiden täytäntöönpanosta annetut edistymiskertomukset sekä 5. joulukuuta 2017 annetut EU:n ja Naton neuvostojen tukemat uudet 32 ehdotusta,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Naton neuvostojen 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 vahvistamien yhteisten ehdotusten täytäntöönpanoa koskevan 16. kesäkuuta 2020 julkaistun viidennen tilanneselvityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Naton neuvostojen 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 vahvistamien yhteisten ehdotusten täytäntöönpanoa koskevan 16. kesäkuuta 2020 julkaistun viidennen tilanneselvityksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen suunnattoman vaikutuksen EU:n puolustusvoimavaroihin, sillä se on yksi Euroopan tehokkaimmista sotilasmahdeista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen suunnattoman vaikutuksen EU:n puolustusvoimavaroihin, sillä se on yksi Euroopan tehokkaimmista sotilasmahdeista,

| — | ottaa huomioon Venäjän toteuttaman Krimin laittoman miehityksen ja liittämisen Venäjään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venäjän toteuttaman Krimin laittoman miehityksen ja liittämisen Venäjään,

| — | ottaa huomioon Venäjän toteuttamat jäsenvaltioiden ilmatilan ja merirajojen loukkaukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venäjän toteuttamat jäsenvaltioiden ilmatilan ja merirajojen loukkaukset,

| — | ottaa huomioon Kiinan kasvavan taloudellisen ja sotilaallisen läsnäolon Välimeren maissa ja Afrikan maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kasvavan taloudellisen ja sotilaallisen läsnäolon Välimeren maissa ja Afrikan maissa,

| — | ottaa huomioon kotimaisen ja ulkomaisen terrorismin uhan pääasiassa Isisin kaltaisten ryhmien taholta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kotimaisen ja ulkomaisen terrorismin uhan pääasiassa Isisin kaltaisten ryhmien taholta,

| — | ottaa huomioon tekoälyn, avaruusvoimavarojen ja kvanttilaskennan kaltaiset uudet teknologiat, jotka tarjoavat uusia mahdollisuuksia ihmiskunnalle mutta joihin liittyy myös uusia puolustus- ja ulkopoliittisia haasteita, jotka edellyttävät selkeää strategiaa ja liittolaisten välistä yhteisymmärrystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tekoälyn, avaruusvoimavarojen ja kvanttilaskennan kaltaiset uudet teknologiat, jotka tarjoavat uusia mahdollisuuksia ihmiskunnalle mutta joihin liittyy myös uusia puolustus- ja ulkopoliittisia haasteita, jotka edellyttävät selkeää strategiaa ja liittolaisten välistä yhteisymmärrystä,

| — | ottaa huomioon EU:n ja YK:n rauhanoperaatioiden ja kriisinhallinnan painopisteitä vuosiksi 2019–2021 koskevan toisen tilanneselvityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja YK:n rauhanoperaatioiden ja kriisinhallinnan painopisteitä vuosiksi 2019–2021 koskevan toisen tilanneselvityksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmat 3212(1974), 32/15(1977), 33/15(1978), 34/30(1979) ja 37/253(1983), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmat 3212(1974), 32/15(1977), 33/15(1978), 34/30(1979) ja 37/253(1983),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 353(1974), 361(1975), 367(1975), 458(1979), 541(1983), 550(1984), 649(1990), 716(1991), 750(1992), 774(1992), 789(1992), 889 (1993), 939(1994), 1032(1995), 1062(1996), 1250(1999), 2009(2011), 2095(2013) ja 2174(2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 353(1974), 361(1975), 367(1975), 458(1979), 541(1983), 550(1984), 649(1990), 716(1991), 750(1992), 774(1992), 789(1992), 889 (1993), 939(1994), 1032(1995), 1062(1996), 1250(1999), 2009(2011), 2095(2013) ja 2174(2014),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja kiinnittää erityistä huomiota tavoitteeseen 16, jonka tarkoituksena on edistää rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen tukemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja kiinnittää erityistä huomiota tavoitteeseen 16, jonka tarkoituksena on edistää rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen tukemiseksi,

| — | ottaa huomioon YK:n vuonna 2018 julkaiseman aseriisuntaohjelman ”Securing Our Common Future: An Agenda for Disarmament”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vuonna 2018 julkaiseman aseriisuntaohjelman ”Securing Our Common Future: An Agenda for Disarmament”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 09/2019 ”Puolustusalan toiminta Euroopassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 09/2019 ”Puolustusalan toiminta Euroopassa”,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2016 (2), 13. joulukuuta 2017 (3), 12. joulukuuta 2018 (4) ja 15. tammikuuta 2020 (5) antamansa päätöslauselmat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2016 (2), 13. joulukuuta 2017 (3), 12. joulukuuta 2018 (4) ja 15. tammikuuta 2020 (5) antamansa päätöslauselmat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (6),

| — | ottaa huomioon suosituksensa neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ydinsulkusopimuksen (NPT) vuoden 2020 uudelleentarkastelua, ydinasevalvontaa ja ydinaseriisuntamahdollisuuksia koskevan prosessin valmistelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suosituksensa neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ydinsulkusopimuksen (NPT) vuoden 2020 uudelleentarkastelua, ydinasevalvontaa ja ydinaseriisuntamahdollisuuksia koskevan prosessin valmistelemiseksi,

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman aseviennistä: yhteisen kannan 2008/944/YUTP täytäntöönpano (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman aseviennistä: yhteisen kannan 2008/944/YUTP täytäntöönpano (7),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman INF-sopimuksen tulevaisuudesta ja vaikutuksesta Euroopan unioniin (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman INF-sopimuksen tulevaisuudesta ja vaikutuksesta Euroopan unioniin (8),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2019 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusrahaston perustamisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2019 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusrahaston perustamisesta (9),

| — | ottaa huomioon suosituksensa neuvostolle päätöksestä Euroopan rauhanrahaston perustamisesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suosituksensa neuvostolle päätöksestä Euroopan rauhanrahaston perustamisesta (10),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (11),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0265/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0265/2020),

1.

muistuttaa, että EU:n tavoitteena on olla maailmanlaajuinen toimija rauhan ja turvallisuuden puolesta, ja kehottaa sitä pyrkimään toimissaan ja politiikoissaan pitämään yllä kansainvälistä rauhaa, turvallisuutta, tehokasta monenvälisyyttä, yhteistyötä ja globaalia vakautta sekä tukemaan aktiivisesti sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, kansainvälistä oikeutta, ihmisoikeuksia ja demokratiaa YK:n peruskirjan periaatteiden ja arvojen sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti;

2.

korostaa, että kun otetaan huomioon nykyiset ja lisääntyvät monitahoiset maailmanlaajuiseen, alueelliseen ja kansalliseen turvallisuuteen ja vakauteen kohdistuvat uhat, joita EU kohtaa yhä moninapaisemmassa ja ennakoimattomammassa ympäristössä, jossa globaalit ja alueelliset voimat ovat entistä määrätietoisempia ja kilpailevat keskenään ja jossa liittoumat muuttuvat, ainoastaan vahvan ja yhtenäisen unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisellä painoarvolla ja tiiviissä yhteistyössä samanmielisten demokratioiden kanssa voivat eurooppalaiset toimijat kehittää vankemman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP), jotta unionilla voisi olla vahvempi ja merkityksellisempi kansainvälinen asema uudessa geopoliittisessa ympäristössä ja jotta se voisi osaltaan edistää rauhaa, ihmisten turvallisuutta, kestävää kehitystä, vaurautta, vapautta, perusoikeuksien ja -arvojen kunnioittamista ja demokratiaa;

3.

panee merkille, että unionin strategisen ympäristön pysyvä huonontuminen vaikuttaa suoraan tai epäsuorasti jäsenvaltioiden ja kansalaisten turvallisuuteen; korostaa, että tässä epävakaassa ja ennakoimattomassa ympäristössä unionilla ja jäsenvaltioilla on yhdessä entistä suurempi tehtävä varmistaa jäsenvaltioidensa, kansalaistensa ja arvojensa suojelu monenvälisiltä uhkilta, riskeiltä ja haasteilta;

4.

panee merkille unionin tavoitteen kehittää Euroopan strategista riippumattomuutta ja toteaa tavoitteen perustuvan siihen, että unioni kykenee arvioimaan kriisitilannetta riippumattomasti ja tekemään itsenäisiä päätöksiä sekä pystyy tilanteen niin vaatiessa toimimaan itsenäisesti puolustaakseen etujaan ja arvojaan liittoutumia ja strategisia kumppaneitaan täysimääräisesti kunnioittaen ja noudattaen samalla periaatetta täydentävyydestä Naton kanssa;

5.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa esittämään yhteisen virallisen määritelmän strategiselle riippumattomuudelle ja määrittämään hyvin selkeästi sen täytäntöönpanon tavoitteet, keinot ja resurssit; katsoo, että kyky toimia itsenäisesti on EU:lle tärkeä keino vahvistaa monenvälistä toimintaansa, vähentää alttiuttaan ulkoisille uhkille ja olla luotettavampi kumppani monenvälisessä sääntöihin perustuvassa järjestyksessä;

6.

katsoo, että covid-19-pandemia on osoittanut EU:n haavoittuvuuden ja sen riippuvuuden kolmansista maista; korostaa siksi, että on entistäkin tärkeämpää tehostaa EU:n toimia strategisen riippumattomuuden saavuttamiseksi tässä yhteydessä;

7.

panee merkille, että YTPP:n täytäntöönpanossa on edistytty jonkin verran; pitää myönteisenä, että EU on edelleen sitoutunut lisäämään globaalia läsnäoloaan ja valmiuksiaan toimia globaalina turvallisuuden edistäjänä ja takaajana muun muassa YTPP-operaatioidensa kautta tavoitteenaan saavuttaa kestävä rauha, vakaus, turvallisuus ja vauraus sekä edistämään aktiivisesti konfliktien ratkaisemista eri puolilla maailmaa, erityisesti EU:n naapurustossa;

8.

suhtautuu myönteisesti varapuheenjohtajan / korkean edustajan ilmoitukseen, jonka mukaan yhteisistä uhkista ja haasteista esitetään vuoden 2020 loppuun mennessä analyysi, joka muodostaa perustan jäsenvaltioiden kanssa käytäville toimintapoliittisille keskusteluille ja ”strategisen kompassin” kehittämiselle; toteaa, että ”strategisella kompassilla” tehostetaan ja ohjataan vuonna 2016 asetetun EU:n tavoitetason täytäntöönpanoa ja määritellään strateginen lähestymistapa sekä erityispyrkimykset ja -tavoitteet neljällä keskeisellä alalla, jotka ovat kriisinhallinta, selviytymiskyky, voimavarat ja kumppanuudet, viimeistään vuonna 2022; korostaa, että tämä on tarpeen, koska EU:n on kehitettävä esimerkkiskenaarioita sotilas- ja siviilioperaatioita varten ja valmistauduttava hyvin operatiivisella ja poliittisella tasolla; toivoo, että ”strateginen kompassi” ensimmäisenä askeleena kohti EU:n riippumattoman toimintakyvyn kehittämistä tasoittaa tietä kohti yhdenmukaisempaa strategista kulttuuria ja helpottaa siten unionin päätöksentekoa;

9.

harkitsee ”strategisen kompassin” keskeisiä aloja koskevien omien mietintöjen ja suositusten esittämistä parlamentaarisen panoksen ja ohjauksen antamiseksi unionin demokraattisten institutionaalisten periaatteiden mukaisesti;

10.

korostaa sekä idässä, etelässä että arktisella alueella sijaitsevan unionin naapuruston kestävän alueellisen vakauden, turvallisuuden ja vaurauden ylläpitämisen ja vakautta horjuttavien prosessien ehkäisemisen ensisijaista geopoliittista merkitystä unionille; korostaa EUFOR Althea- ja EULEX Kosovo -operaatioiden keskeistä roolia vakauden ja turvallisuuden edistämisessä, sillä ne parantavat maiden selviytymiskykyä ja edistävät valmiuksien kehittämistä EU:n kannalta strategisesti tärkeällä alueella; pitää myönteisenä EULEX Kosovon ja EUAM Ukrainan toimeksiantojen jatkamista ja muistuttaa pitävänsä tärkeänä YTPP-toimintaa Länsi-Balkanilla ja itäisissä naapurimaissa; kannustaa tarkastelemaan uudelleen käynnissä olevaa YTPP-operaatiota EUAM Ukraina sen määrittämiseksi, miten sen avulla voidaan edelleen tukea Ukrainan turvallisuutta;

11.

huomauttaa, että epävakaus Euroopan eteläisissä naapurimaissa, erityisesti Sahelin, Länsi-Afrikan ja Afrikan sarven alueilla, heijastuu viime kädessä kielteisesti erityisesti EU:n eteläisiin naapurimaihin ja muodostaa siten suoran haasteen Euroopan ulkorajojen valvonnalle;

12.

on huolissaan siitä, että Venäjän federaation sotilasjoukot miehittävät edelleen suuria osia Ukrainasta ja Georgiasta kansainvälisen oikeuden vastaisesti, että ne ovat edelleen läsnä Moldovan tasavallassa ja että Venäjä edelleen horjuttaa rauhaa ja turvallisuutta alueella; on huolissaan valtion tukemien disinformaatiokampanjoiden ennennäkemättömästä laajuudesta itäisissä naapurimaissa; tuomitsee edelleen Venäjän sotilaallisen väliintulon ja Krimin niemimaan laittoman liittämisen sekä jäätyneen konfliktin jatkamisen Moldovassa; korostaa tarvetta puhua yhdellä äänellä EU:n politiikasta tässä yhteydessä;

13.

panee tyytyväisenä merkille vihollisuuksien lopettamisen Vuoristo-Karabahissa ja sen ympäristössä; korostaa huolestuneena kolmansien maiden sotilaallista osallistumista konfliktiin ja etenkin Turkin vakautta horjuttavaa roolia ja sekaantumista asiaan; kehottaa tekemään kansainvälisen tutkinnan väitetystä vierastaistelijoiden läsnäolosta sekä rypäleammusten ja fosforipommien käytöstä; kehottaa Euroopan unionia ja kansainvälisiä elimiä varmistamaan, että Vuoristo-Karabahissa tehdyt sotarikokset ja kiellettyjen aseiden käyttö Vuoristo-Karabahin konfliktissa eivät jää rankaisematta; korostaa, että humanitaarisen avun toimittaminen on sallittava, vankien ja uhrien vaihtoa on jatkettava viipymättä ja Vuoristo-Karabahin kulttuuriperintöä on suojeltava;

14.

on erittäin huolestunut viimeaikaisesta jännitteiden lisääntymisestä joissakin Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen potentiaalisissa leimahduspisteissä, kuten Intian ja Kiinan kiistellyllä rajalla, Itä- ja Etelä-Kiinan merellä ja Taiwaninsalmessa, mukaan lukien Taiwaniin kohdistetut Kiinan yhä provokatiivisemmat sotilaalliset toimet; kehottaa kaikkia asian osapuolia ratkaisemaan erimielisyytensä rauhanomaisin keinoin jännitteiden lieventämiseksi ja pidättäytymään yksipuolisista toimista vallitsevan tilanteen muuttamiseksi; korostaa Taiwaninsalmen rauhanomaisen kehityksen merkitystä pyrittäessä säilyttämään rauha, vakaus ja vauraus Kiinassa ja Taiwanissa sekä Aasian ja Tyynenmeren alueella, joka on edelleen ratkaisevan tärkeä EU:n etujen kannalta; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen lähentymispolitiikkaansa Taiwanin kanssa ja tekemään kansainvälisten samanmielisten kumppaneiden kanssa yhteistyötä demokraattisen Taiwanin suojelemiseksi ulkomaisilta uhkilta; on huolestunut vihamielisten kolmansien maiden käynnistämästä disinformaatiokampanjasta, jonka tarkoituksena on häiritä covid-19-pandemian torjumispyrkimyksiä ja joka on suunnattu Intian ja Tyynenmeren alueen, mukaan lukien Taiwan, demokratioita vastaan; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan Taiwanin merkityksellistä ja käytännöllistä osallistumista Maailman terveysjärjestön (WHO) kokouksiin, mekanismeihin ja toimiin tarkkailijana, jotta maailmanlaajuista kansanterveyskriisiä voidaan yhdessä torjua;

15.

on erittäin huolestunut Turkin itäisellä Välimerellä jäsenvaltioihin kohdistamasta laittomasta toiminnasta ja sotilaallisilla toimilla uhkailusta ja tuomitsee ne jyrkästi; panee huolestuneena merkille, että yksipuoliset toimet, joita Turkin johdolla toteutetaan kriisin liennyttämispyrkimyksistä huolimatta, rikkovat kansainvälistä oikeutta ja vaikuttavat suoraan joidenkin jäsenvaltioiden suvereniteettiin; muistuttaa, että unioni on valmis käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä ja vaihtoehtoja, myös SEU-sopimuksen 29 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan mukaisesti, puolustaakseen etujaan ja jäsenvaltioiden etuja; palauttaa mieliin äskettäin annetut neuvoston päätelmät itäisen Välimeren alueesta ja kehottaa laatimaan uuden kokonaisvaltaisen EU:n Turkkia koskevan strategian;

16.

korostaa, että turvallisen juomaveden saatavuuteen liittyvät tekijät voivat johtaa vakaviin konflikteihin; korostaa, että Euroopan unionin on laadittava poliittinen strategia, jolla helpotetaan ratkaisuja näillä alueilla, joilla tilanne voi erittäin herkästi muuttua epävakaaksi, ja kannustetaan samalla merkittävimmillä alueilla, joilla on veteen liittyviä konflikteja, sijaitsevia maita allekirjoittamaan New Yorkissa vuonna 1997 täydennetty vuoden 1992 Helsingin sopimus maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä;

Euroopan unionin tavoitteiden lujittaminen: YTPP-operaatioiden tehostaminen ennakoimattomassa ja epävakaassa ympäristössä

Euroopan unionin tavoitteiden lujittaminen: YTPP-operaatioiden tehostaminen ennakoimattomassa ja epävakaassa ympäristössä

| 17. | katsoo, että YTPP perustuu ensisijaisesti unionin valmiuksiin käynnistää siviili- ja sotilasoperaatioita kriisitilanteissa, jotka vaikuttavat unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen tai edellyttävät kansainvälistä väliintuloa kansainvälisen oikeuden sekä YK:n peruskirjan ja päätöslauselmien mukaisesti; panee merkille, että unionilla on parhaillaan käynnissä 11 siviili- ja kuusi sotilasoperaatiota, joista kolme sisältää suoraa täytäntöönpanoa (ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUFOR ALTHEA) ja kolme on suoraa täytäntöönpanoa sisältämättömiä operaatioita (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA); muistuttaa, että YTPP-operaatioiden toimeksiannoilla pyritään muun muassa edistämään turvallisuusalan ja oikeuslaitoksen uudistamista sekä vahvistamaan sotilas- ja poliisikoulutusta; suosittelee arvioimaan operaatioita asianmukaisesti säännöllisin väliajoin, jotta voidaan määrittää, missä asioissa niiden tehokkuutta voitaisiin lisätä; korostaa, että operaatioita on tärkeää toteuttaa nopeammin, joustavammin ja johdonmukaisemmin; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että YTPP perustuu ensisijaisesti unionin valmiuksiin käynnistää siviili- ja sotilasoperaatioita kriisitilanteissa, jotka vaikuttavat unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen tai edellyttävät kansainvälistä väliintuloa kansainvälisen oikeuden sekä YK:n peruskirjan ja päätöslauselmien mukaisesti; panee merkille, että unionilla on parhaillaan käynnissä 11 siviili- ja kuusi sotilasoperaatiota, joista kolme sisältää suoraa täytäntöönpanoa (ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUFOR ALTHEA) ja kolme on suoraa täytäntöönpanoa sisältämättömiä operaatioita (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA); muistuttaa, että YTPP-operaatioiden toimeksiannoilla pyritään muun muassa edistämään turvallisuusalan ja oikeuslaitoksen uudistamista sekä vahvistamaan sotilas- ja poliisikoulutusta; suosittelee arvioimaan operaatioita asianmukaisesti säännöllisin väliajoin, jotta voidaan määrittää, missä asioissa niiden tehokkuutta voitaisiin lisätä; korostaa, että operaatioita on tärkeää toteuttaa nopeammin, joustavammin ja johdonmukaisemmin;

| 18. | pitää valitettavana, että jotkin jäsenvaltiot eivät edelleenkään ole poliittisesti halukkaita osallistumaan YTPP-operaatioihin merkittävällä ja uskottavalla tavalla; korostaa, että on tärkeää tehdä operaatioista vankempia sekä inhimillisten voimavarojen että toimeksiantojen osalta; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään joukkojen ja voimavarojen osoittamista kaikkiin YTPP-operaatioihin ja puuttumaan erityisesti nykyisiin puutteisiin, koska YTPP-operaatioiden rahoitus on olennaisen tärkeä kysymys niiden jatkuvuuden kannalta etenkin kriisiaikoina ja koska jännitteet ja konfliktit saattavat olla lisääntymässä; korostaa, että YTPP:n talousarviota ei saisi heikentää; |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana, että jotkin jäsenvaltiot eivät edelleenkään ole poliittisesti halukkaita osallistumaan YTPP-operaatioihin merkittävällä ja uskottavalla tavalla; korostaa, että on tärkeää tehdä operaatioista vankempia sekä inhimillisten voimavarojen että toimeksiantojen osalta; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään joukkojen ja voimavarojen osoittamista kaikkiin YTPP-operaatioihin ja puuttumaan erityisesti nykyisiin puutteisiin, koska YTPP-operaatioiden rahoitus on olennaisen tärkeä kysymys niiden jatkuvuuden kannalta etenkin kriisiaikoina ja koska jännitteet ja konfliktit saattavat olla lisääntymässä; korostaa, että YTPP:n talousarviota ei saisi heikentää;

| 19. | korostaa, että naisten osallistuminen YTPP-operaatioihin tehostaa niitä ja lisää EU:n uskottavuutta miesten ja naisten yhtäläisten oikeuksien maailmanlaajuisena edistäjänä; kehottaa valtavirtaistamaan sukupuolinäkökulman mielekkäällä tavalla YTPP:n muotoilussa, erityisesti tasapainottamalla sukupuolijakaumaa YTPP-operaatioiden henkilöstössä ja johdossa ja antamalla erityiskoulutusta lähetetylle henkilöstölle; pitää myönteisenä, että kaikki YTPP-siviilioperaatiot ovat nyt nimittäneet tasa-arvoasioiden neuvonantajan, ja kehottaa YTPP-sotilasoperaatioita toimimaan samoin; kannustaa jäsenvaltioita esittämään naisia ehdokkaiksi nykyisiin avoimiin toimiin; kehottaa kouluttamaan riittävästi kaikkea EU:n lähettämää sotilas- ja siviilialan henkilöstöä sukupuolten tasa-arvosta ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 täytäntöönpanosta ja erityisesti siitä, miten sukupuolinäkökulma sisällytetään heidän tehtäviinsä; pitää valitettavana, että YTPP-operaatioissa ja erityisesti sotilasoperaatioissa työskentelevien naisten määrä on edelleen hyvin alhainen; kehottaa painokkaasti Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) tuomaan esille, että tarvitaan naisten määrän lisäämistä EU:n kriisinhallintatehtävissä ja -operaatioissa koskevaa konkreettista tavoitetta ja poliittista sitoutumista siihen; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita tarkastelemaan keinoja vahvistaa rekrytointia ja työssä pysymistä koskevaa politiikkaa ja edistämään naisten osallistumista rauhanrakennus- ja rauhanturvaoperaatioihin; painottaa tarvetta sisällyttää EU:n talousarvioon uusi budjettikohta, josta rahoitettaisiin tasa-arvoneuvonantajien tehtävää YTPP:n sotilasoperaatioissa; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että naisten osallistuminen YTPP-operaatioihin tehostaa niitä ja lisää EU:n uskottavuutta miesten ja naisten yhtäläisten oikeuksien maailmanlaajuisena edistäjänä; kehottaa valtavirtaistamaan sukupuolinäkökulman mielekkäällä tavalla YTPP:n muotoilussa, erityisesti tasapainottamalla sukupuolijakaumaa YTPP-operaatioiden henkilöstössä ja johdossa ja antamalla erityiskoulutusta lähetetylle henkilöstölle; pitää myönteisenä, että kaikki YTPP-siviilioperaatiot ovat nyt nimittäneet tasa-arvoasioiden neuvonantajan, ja kehottaa YTPP-sotilasoperaatioita toimimaan samoin; kannustaa jäsenvaltioita esittämään naisia ehdokkaiksi nykyisiin avoimiin toimiin; kehottaa kouluttamaan riittävästi kaikkea EU:n lähettämää sotilas- ja siviilialan henkilöstöä sukupuolten tasa-arvosta ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 täytäntöönpanosta ja erityisesti siitä, miten sukupuolinäkökulma sisällytetään heidän tehtäviinsä; pitää valitettavana, että YTPP-operaatioissa ja erityisesti sotilasoperaatioissa työskentelevien naisten määrä on edelleen hyvin alhainen; kehottaa painokkaasti Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) tuomaan esille, että tarvitaan naisten määrän lisäämistä EU:n kriisinhallintatehtävissä ja -operaatioissa koskevaa konkreettista tavoitetta ja poliittista sitoutumista siihen; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita tarkastelemaan keinoja vahvistaa rekrytointia ja työssä pysymistä koskevaa politiikkaa ja edistämään naisten osallistumista rauhanrakennus- ja rauhanturvaoperaatioihin; painottaa tarvetta sisällyttää EU:n talousarvioon uusi budjettikohta, josta rahoitettaisiin tasa-arvoneuvonantajien tehtävää YTPP:n sotilasoperaatioissa;

| 20. | korostaa unionin maailmanlaajuista sitoutumista Sahelin ja Afrikan sarven alueisiin kuuden siviilioperaation (EUCAP Mali, EUCAP Niger, EUCAP Somalia) ja sotilasoperaation (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED Irini) kautta; |
| --- | --- |

20.

korostaa unionin maailmanlaajuista sitoutumista Sahelin ja Afrikan sarven alueisiin kuuden siviilioperaation (EUCAP Mali, EUCAP Niger, EUCAP Somalia) ja sotilasoperaation (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED Irini) kautta;

| 21. | toteaa, että YTPP:n sotilasoperaatioissa on yhä useammin kyse asevoimien koulutukseen painottuvista tehtävistä (eli EU:n koulutusoperaatioista) ilman täytäntöönpanoulottuvuutta; katsoo, että vaikuttamatta näiden operaatioiden siihen ulottuvuuteen, että niihin ei sisälly suoraa täytäntöönpanoa, toimeksiannosta olisi tehtävä vankempi, jotta eurooppalaiset neuvonantajat voivat tarkistaa mahdollisimman tarkasti joukkojen sijoittamisen perusteet ja sen, onko koulutusohjelmat pantu hyvin täytäntöön ja vastaavatko ne täysin paikallisten asevoimien todellisia operatiivisia tarpeita; toteaa, että näin voitaisiin myös paremmin ehkäistä huonoa johtamista ja väärinkäytöksiä, kun koulutettuja joukkoja käytetään paikan päällä; korostaa, että näin on erityisesti EUTM Malin tapauksessa, jossa Malin asevoimia käytetään hyvin erilaisilla ja haasteellisilla alueilla, minkä vuoksi on valvottava tapaa, jolla eurooppalaisia koulutustoimenpiteitä pannaan tällä hetkellä täytäntöön; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että YTPP:n sotilasoperaatioissa on yhä useammin kyse asevoimien koulutukseen painottuvista tehtävistä (eli EU:n koulutusoperaatioista) ilman täytäntöönpanoulottuvuutta; katsoo, että vaikuttamatta näiden operaatioiden siihen ulottuvuuteen, että niihin ei sisälly suoraa täytäntöönpanoa, toimeksiannosta olisi tehtävä vankempi, jotta eurooppalaiset neuvonantajat voivat tarkistaa mahdollisimman tarkasti joukkojen sijoittamisen perusteet ja sen, onko koulutusohjelmat pantu hyvin täytäntöön ja vastaavatko ne täysin paikallisten asevoimien todellisia operatiivisia tarpeita; toteaa, että näin voitaisiin myös paremmin ehkäistä huonoa johtamista ja väärinkäytöksiä, kun koulutettuja joukkoja käytetään paikan päällä; korostaa, että näin on erityisesti EUTM Malin tapauksessa, jossa Malin asevoimia käytetään hyvin erilaisilla ja haasteellisilla alueilla, minkä vuoksi on valvottava tapaa, jolla eurooppalaisia koulutustoimenpiteitä pannaan tällä hetkellä täytäntöön;

| 22. | korostaa, että vain muutamat YTPP-operaatiot tarjoavat koulutusta seksuaalisesta ja sukupuoleen perustuvasta häirinnästä, ja kehottaa EUH:ta ja jäsenvaltioita tarjoamaan pakollista koulutusta tällaisen häirinnän torjumiseksi kaikissa operaatioissa ja varmistamaan, että uhreja ja väärinkäytösten paljastajia suojellaan tehokkaasti; kehottaa saattamaan YTPP-operaatioiden päivitetyt yleiset käyttäytymissäännöt ajan tasalle ja sisällyttämään niihin periaatteen nollatoleranssista sille, että EU-puolen johto ja hallinto eivät puutu seksuaaliseen ja sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että vain muutamat YTPP-operaatiot tarjoavat koulutusta seksuaalisesta ja sukupuoleen perustuvasta häirinnästä, ja kehottaa EUH:ta ja jäsenvaltioita tarjoamaan pakollista koulutusta tällaisen häirinnän torjumiseksi kaikissa operaatioissa ja varmistamaan, että uhreja ja väärinkäytösten paljastajia suojellaan tehokkaasti; kehottaa saattamaan YTPP-operaatioiden päivitetyt yleiset käyttäytymissäännöt ajan tasalle ja sisällyttämään niihin periaatteen nollatoleranssista sille, että EU-puolen johto ja hallinto eivät puutu seksuaaliseen ja sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan;

| 23. | panee tyytyväisenä merkille 12. lokakuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät EUFOR Althea -operaatiosta ja valmiuden jatkaa operaation toimeksiantoa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten tukemiseksi niiden ponnisteluissa turvallisuuden ja vakauden ylläpitämiseksi YK:n uudistetulla hyväksynnällä; panee merkille covid-19-pandemian aiheuttamat haasteet ja kiittää operaatioiden henkilöstöä siitä, että se on pysynyt täysin toimintakykyisenä pandemian aikana; |
| --- | --- |

23.

panee tyytyväisenä merkille 12. lokakuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät EUFOR Althea -operaatiosta ja valmiuden jatkaa operaation toimeksiantoa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten tukemiseksi niiden ponnisteluissa turvallisuuden ja vakauden ylläpitämiseksi YK:n uudistetulla hyväksynnällä; panee merkille covid-19-pandemian aiheuttamat haasteet ja kiittää operaatioiden henkilöstöä siitä, että se on pysynyt täysin toimintakykyisenä pandemian aikana;

| 24. | panee merkille, että Somalian turvallisuustilanne on erittäin huolestuttava ja horjuttaa vakautta kaikkialla Afrikan sarvessa ja jopa sen ulkopuolella; katsoo tältä osin, että EUTM Somalian vahvistaminen komentorakenteiden neuvontavalmiuksilla voisi auttaa vaikuttamaan merkittävästi siihen, miten operaatiot toteutetaan monenvälisen sotilaallisen avun yhteydessä; |
| --- | --- |

24.

panee merkille, että Somalian turvallisuustilanne on erittäin huolestuttava ja horjuttaa vakautta kaikkialla Afrikan sarvessa ja jopa sen ulkopuolella; katsoo tältä osin, että EUTM Somalian vahvistaminen komentorakenteiden neuvontavalmiuksilla voisi auttaa vaikuttamaan merkittävästi siihen, miten operaatiot toteutetaan monenvälisen sotilaallisen avun yhteydessä;

| 25. | suhtautuu kannustavasti toimiin, joilla on viety eteenpäin alueellistamisprosessia, jonka alueellinen neuvoa-antava koordinointiyksikkö (RACC) on käynnistänyt ja joka on saatettu neuvoston 12. helmikuuta 2019 tekemällä päätöksellä toiseen vaiheeseen, ja toteaa sen siten vahvistavan EU:n alueellista toimintamallia Sahelissa, etenkin EUTM Mali -operaatiossa, jonka soveltamisala laajennettiin koskemaan G5 Sahel -maita; toteaa, että tämän tavoitteena on tehostaa EU:n toimintaa G5 Sahel -maiden rajojen yli ja tukea rajat ylittävää yhteistyötä ja siten tehostaa EUCAP Sahel Malin, EUCAP Sahel Nigerin ja EUTM Malin työtä; kehottaa nimeämään sen uudelleen EUTM Sahel -operaatioksi; toteaa, että johdonmukaisuus ja turvallisuusyhteistyö Afrikan maiden kanssa on ratkaisevan tärkeää mantereen vakauttamisen ja pitkän aikavälin kehityksen kannalta; katsoo, että YTPP:n toimintamallin alueellistaminen Sahelissa on merkityksellistä mutta edellyttää selkeämpää organisointia jo olemassa olevien YTPP-siviili- ja sotilasoperaatioiden, paikallisten toimijoiden ja muiden kansainvälisten järjestöjen (Yhdistyneiden kansakuntien MINUSMA-rauhanturvaoperaatio ja Ranskan armeijan johtama operaatio Barkhane) välillä, jotta varmistetaan operatiivinen synergia ja koordinoidut toimet unionin tasolla; |
| --- | --- |

25.

suhtautuu kannustavasti toimiin, joilla on viety eteenpäin alueellistamisprosessia, jonka alueellinen neuvoa-antava koordinointiyksikkö (RACC) on käynnistänyt ja joka on saatettu neuvoston 12. helmikuuta 2019 tekemällä päätöksellä toiseen vaiheeseen, ja toteaa sen siten vahvistavan EU:n alueellista toimintamallia Sahelissa, etenkin EUTM Mali -operaatiossa, jonka soveltamisala laajennettiin koskemaan G5 Sahel -maita; toteaa, että tämän tavoitteena on tehostaa EU:n toimintaa G5 Sahel -maiden rajojen yli ja tukea rajat ylittävää yhteistyötä ja siten tehostaa EUCAP Sahel Malin, EUCAP Sahel Nigerin ja EUTM Malin työtä; kehottaa nimeämään sen uudelleen EUTM Sahel -operaatioksi; toteaa, että johdonmukaisuus ja turvallisuusyhteistyö Afrikan maiden kanssa on ratkaisevan tärkeää mantereen vakauttamisen ja pitkän aikavälin kehityksen kannalta; katsoo, että YTPP:n toimintamallin alueellistaminen Sahelissa on merkityksellistä mutta edellyttää selkeämpää organisointia jo olemassa olevien YTPP-siviili- ja sotilasoperaatioiden, paikallisten toimijoiden ja muiden kansainvälisten järjestöjen (Yhdistyneiden kansakuntien MINUSMA-rauhanturvaoperaatio ja Ranskan armeijan johtama operaatio Barkhane) välillä, jotta varmistetaan operatiivinen synergia ja koordinoidut toimet unionin tasolla;

| 26. | on huolestunut meneillään olevasta EU:hun kohdistuvasta disinformaatiokampanjasta Keski-Afrikan tasavallassa; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toteuttamaan toimia, jotta voidaan tunnistaa tehokkaasti disinformaatiokampanjan alkuperä ja torjua tällaiset hyökkäykset; suhtautuu myönteisesti EUAM RCA:n käynnistämiseen Keski-Afrikan tasavallan turvallisuusalan uudistuksen tukemiseksi ja EUTM RCA:n toimeksiannon jatkamiseen; katsoo, että unionin on parannettava nopeasti ja tehokkaasti valmiuksiaan toimittaa välineistöä EUCAP- ja EUTM -operaatioiden tarjoaman koulutuksen lisäksi; toteaa, että Euroopan rauhanrahaston perustaminen varmistaisi kokonaisvaltaisen lähestymistavan unionin kumppanien joukkojen valmiuksien kehittämiseen; korostaa, että määrätietoiset, paikalla olevat ja aktiiviset ulkomaiset toimijat, jotka eivät välttämättä noudata samoja eettisiä periaatteita kuin unioni ja sen jäsenvaltiot, täyttävät valmiusvajeen ja osallistuvat näiden joukkojen varustamiseen kunnioittamatta lainkaan oikeusvaltioperiaatetta ja kansainvälisiä normeja; |
| --- | --- |

26.

on huolestunut meneillään olevasta EU:hun kohdistuvasta disinformaatiokampanjasta Keski-Afrikan tasavallassa; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toteuttamaan toimia, jotta voidaan tunnistaa tehokkaasti disinformaatiokampanjan alkuperä ja torjua tällaiset hyökkäykset; suhtautuu myönteisesti EUAM RCA:n käynnistämiseen Keski-Afrikan tasavallan turvallisuusalan uudistuksen tukemiseksi ja EUTM RCA:n toimeksiannon jatkamiseen; katsoo, että unionin on parannettava nopeasti ja tehokkaasti valmiuksiaan toimittaa välineistöä EUCAP- ja EUTM -operaatioiden tarjoaman koulutuksen lisäksi; toteaa, että Euroopan rauhanrahaston perustaminen varmistaisi kokonaisvaltaisen lähestymistavan unionin kumppanien joukkojen valmiuksien kehittämiseen; korostaa, että määrätietoiset, paikalla olevat ja aktiiviset ulkomaiset toimijat, jotka eivät välttämättä noudata samoja eettisiä periaatteita kuin unioni ja sen jäsenvaltiot, täyttävät valmiusvajeen ja osallistuvat näiden joukkojen varustamiseen kunnioittamatta lainkaan oikeusvaltioperiaatetta ja kansainvälisiä normeja;

| 27. | on erittäin huolestunut turvallisuus- ja humanitaarisen tilanteen heikkenemisestä Sahelin alueella, jossa terrorismi lisää voimakkaasti G5 Sahel-maihin ja niiden naapurimaihin kohdistuvaa painetta, mikä pahentaa paikallisia poliittisia, etnisiä ja uskonnollisia jännitteitä; korostaa, että EU:n operaatioiden tarjoama tuki Sahelissa on tärkeää tältä osin; muistuttaa, että on keskeisen tärkeää säilyttää kansainvälisen yhteisön pitkän aikavälin investoinnit Malin ja Sahelin turvallisuuden ja vakauden edistämiseksi; on tyytyväinen, että EU:n operaatioiden toiminta Malissa on käynnistetty uudelleen; |
| --- | --- |

27.

on erittäin huolestunut turvallisuus- ja humanitaarisen tilanteen heikkenemisestä Sahelin alueella, jossa terrorismi lisää voimakkaasti G5 Sahel-maihin ja niiden naapurimaihin kohdistuvaa painetta, mikä pahentaa paikallisia poliittisia, etnisiä ja uskonnollisia jännitteitä; korostaa, että EU:n operaatioiden tarjoama tuki Sahelissa on tärkeää tältä osin; muistuttaa, että on keskeisen tärkeää säilyttää kansainvälisen yhteisön pitkän aikavälin investoinnit Malin ja Sahelin turvallisuuden ja vakauden edistämiseksi; on tyytyväinen, että EU:n operaatioiden toiminta Malissa on käynnistetty uudelleen;

| 28. | kehottaa laatimaan turvallisuusalan uudistusta, turvallisuusapua ja sotilaallisten valmiuksien kehittämistä varten uuden operatiivisen tason toimintamallin, jossa otetaan huomioon erityisesti Malista saadut kokemukset ja jossa painotetaan a) kaikkien turvallisuusjoukkojen, myös asevoimien, demokraattista valvontaa, b) alan demokraattista ja avointa hallintoa, c) sen järjestelmällistä seurantaa, että kaikki toimijat noudattavat täysimääräisesti ja tiukasti ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta, ja d) selkeitä mekanismeja keskeyttämisen tai rankaisemattomuuden tapauksessa vetäytymisen tai jatkuvien rikkomusten varalta; |
| --- | --- |

28.

kehottaa laatimaan turvallisuusalan uudistusta, turvallisuusapua ja sotilaallisten valmiuksien kehittämistä varten uuden operatiivisen tason toimintamallin, jossa otetaan huomioon erityisesti Malista saadut kokemukset ja jossa painotetaan a) kaikkien turvallisuusjoukkojen, myös asevoimien, demokraattista valvontaa, b) alan demokraattista ja avointa hallintoa, c) sen järjestelmällistä seurantaa, että kaikki toimijat noudattavat täysimääräisesti ja tiukasti ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta, ja d) selkeitä mekanismeja keskeyttämisen tai rankaisemattomuuden tapauksessa vetäytymisen tai jatkuvien rikkomusten varalta;

| 29. | panee merkille siviili- ja sotilasoperaatioiden entistä paremman koordinoinnin kolmessa maassa: Mali, Keski-Afrikan tasavalta ja Somalia; suhtautuu myönteisesti valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevan Euroopan unionin operaation (EUCAP Somalia) ja EUTM Somalia -operaation koordinoituihin toimiin Somalian poliisin ja Somalian armeijan välisen operatiivisen lähentymisen tukemiseksi Al Shabaabin vaikutusvallasta vapautetuilla alueilla; korostaa, että EUAM CAR- ja EUTM CAR -operaatioiden välineiden, rahoitusvälineiden ja toimijoiden yhdennetty lähestymistapa olisi toistettava tarvittaessa muissa YTPP-operaatioissa; |
| --- | --- |

29.

panee merkille siviili- ja sotilasoperaatioiden entistä paremman koordinoinnin kolmessa maassa: Mali, Keski-Afrikan tasavalta ja Somalia; suhtautuu myönteisesti valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevan Euroopan unionin operaation (EUCAP Somalia) ja EUTM Somalia -operaation koordinoituihin toimiin Somalian poliisin ja Somalian armeijan välisen operatiivisen lähentymisen tukemiseksi Al Shabaabin vaikutusvallasta vapautetuilla alueilla; korostaa, että EUAM CAR- ja EUTM CAR -operaatioiden välineiden, rahoitusvälineiden ja toimijoiden yhdennetty lähestymistapa olisi toistettava tarvittaessa muissa YTPP-operaatioissa;

| 30. | pitää myönteisenä EUNAVFOR MED Irini -operaation käynnistämistä, jolla pyritään edistämään kestävää rauhaa, turvallisuutta ja vakautta tukemalla Libyaa koskevan asevientikiellon täytäntöönpanoa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2526 (2020) mukaisesti ja kouluttamaan Libyan rannikkovartiostoa sekä häiritsemään ihmissalakuljettajien toimintaa; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti osoittamaan kiireellisesti Irini-operaation tähän saakka vähäisten valmiuksien vahvistamiseksi tarvittavat tiedustelu-, valvonta-, tunnistus- ja poliisiresurssit sekä laivastokalusto, ja kannustaa vahvistamaan yhteistyötä Naton käynnissä olevan Sea Guardian -merioperaation kanssa sekä yhteistyötä alueellisten kumppaneiden kanssa; palauttaa mieliin etsintä- ja pelastustoimintaa merellä koskevat kansainväliset velvoitteet; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa hyödyntämään täysimääräisesti EU:n resursseja tällä alalla, erityisesti EU:n satelliittikeskusta ja EU:n tiedustelukeskusta; panee tyytyväisenä merkille, että Libyan tilanteen vakauttamisessa edistytään edelleen ja kehottaa EU:ta omaksumaan aktiivisen roolin sovitteluprosessissa, jotta voidaan auttaa luomaan tarvittava perusta rauhanomaiselle, vakaalle ja demokraattiselle Libyalle; |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisenä EUNAVFOR MED Irini -operaation käynnistämistä, jolla pyritään edistämään kestävää rauhaa, turvallisuutta ja vakautta tukemalla Libyaa koskevan asevientikiellon täytäntöönpanoa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2526 (2020) mukaisesti ja kouluttamaan Libyan rannikkovartiostoa sekä häiritsemään ihmissalakuljettajien toimintaa; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti osoittamaan kiireellisesti Irini-operaation tähän saakka vähäisten valmiuksien vahvistamiseksi tarvittavat tiedustelu-, valvonta-, tunnistus- ja poliisiresurssit sekä laivastokalusto, ja kannustaa vahvistamaan yhteistyötä Naton käynnissä olevan Sea Guardian -merioperaation kanssa sekä yhteistyötä alueellisten kumppaneiden kanssa; palauttaa mieliin etsintä- ja pelastustoimintaa merellä koskevat kansainväliset velvoitteet; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa hyödyntämään täysimääräisesti EU:n resursseja tällä alalla, erityisesti EU:n satelliittikeskusta ja EU:n tiedustelukeskusta; panee tyytyväisenä merkille, että Libyan tilanteen vakauttamisessa edistytään edelleen ja kehottaa EU:ta omaksumaan aktiivisen roolin sovitteluprosessissa, jotta voidaan auttaa luomaan tarvittava perusta rauhanomaiselle, vakaalle ja demokraattiselle Libyalle;

| 31. | panee merkille neuvoston 20. kesäkuuta 2020 tekemän päätöksen jatkaa seuraavien kolmen YTPP-siviilioperaationsa toimeksiantoja: Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya), Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaatio Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EUBAM Rafah) ja palestiinalaisalueilla toteutettava Euroopan unionin poliisioperaatio (EUPOL COPPS); |
| --- | --- |

31.

panee merkille neuvoston 20. kesäkuuta 2020 tekemän päätöksen jatkaa seuraavien kolmen YTPP-siviilioperaationsa toimeksiantoja: Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya), Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaatio Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EUBAM Rafah) ja palestiinalaisalueilla toteutettava Euroopan unionin poliisioperaatio (EUPOL COPPS);

| 32. | kehottaa kehittämään ja vahvistamaan edelleen EU:n siviili- ja sotilasalan päätöksentekoa sekä komento- ja valvontarakenteita ja takaamaan samalla toisistaan erilliset sotilaalliset ja siviilipuolen komentoketjut; |
| --- | --- |

32.

kehottaa kehittämään ja vahvistamaan edelleen EU:n siviili- ja sotilasalan päätöksentekoa sekä komento- ja valvontarakenteita ja takaamaan samalla toisistaan erilliset sotilaalliset ja siviilipuolen komentoketjut;

| 33. | panee merkille, että sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (MPCC) strateginen uudelleentarkastelu on määrä aloittaa vuonna 2020; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa pitämään parlamentin ajan tasalla saatavilla olevista ja valituista vaihtoehdoista, koska uudelleentarkastelu vaikuttaa sotilasoperaatioiden suunnitteluun, johtamiseen ja valvontaan; muistuttaa, että EU tarvitsee pysyvää ja täysivaltaista sotilaallista komentorakennetta, jotta se voi toimia itsenäisesti, ja kehottaa siksi neuvostoa panemaan tällaisen rakenteen täytäntöön; |
| --- | --- |

33.

panee merkille, että sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (MPCC) strateginen uudelleentarkastelu on määrä aloittaa vuonna 2020; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa pitämään parlamentin ajan tasalla saatavilla olevista ja valituista vaihtoehdoista, koska uudelleentarkastelu vaikuttaa sotilasoperaatioiden suunnitteluun, johtamiseen ja valvontaan; muistuttaa, että EU tarvitsee pysyvää ja täysivaltaista sotilaallista komentorakennetta, jotta se voi toimia itsenäisesti, ja kehottaa siksi neuvostoa panemaan tällaisen rakenteen täytäntöön;

| 34. | panee merkille yleisen edistymisen YTPP-siviilialan sopimuksen täytäntöönpanossa ja sitä koskevat toimet, ja toteaa, että sopimuksen tarkoituksena on tehdä YTPP-siviilialasta toimintakykyisempi, tehokkaampi, joustavampi ja reagointikykyisempi sekä kansallisella tasolla kehittämällä ja panemalla täytäntöön kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmia, joilla lisätään kansallista osallistumista siviilialan YTPP-toimiin, että EU:n tasolla kehittämällä yhteinen toimintasuunnitelma; kehottaa panemaan YTPP-siviilialan sopimuksen täysimääräisesti täytäntöön vuoden 2023 alkukesään mennessä; panee merkille YTPP-siviilialan valmiuksia koskevat haasteet, jotka liittyvät poliisin, tuomareiden, syyttäjien ja muiden oikeus- ja siviiliturvallisuusalan asiantuntijoiden riittävään saatavuuteen; katsoo, että EU:n on jatkettava EUCAP Sahel Malin, EUCAP Sahel Nigerin, EUCAP Somalian ja EUAM RCA:n siviilioperaatioiden kattavaa arviointia niiden toimeksiantojen, talousarvion ja henkilöresurssien osalta, jotta ne saataisiin täysin toimintakykyisiksi ja tehokkaiksi; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan yksityiskohtaisen vuosikatsauksen, jossa arvioidaan YTPP-siviilialan sopimuksen täytäntöönpanon edistymistä; kehottaa kaikkia asiaankuuluvia toimijoita tiivistämään yhteistyötä ja vahvistamaan synergioita samalla operaatioalueella toteutettavien siviili- ja sotilasoperaatioiden välillä, erityisesti liikkuvuuden ja turvallisten digitaalisten infrastruktuurien kannalta; pitää myönteisenä syyskuussa 2020 avatun siviilikriisinhallinnan osaamiskeskuksen perustamista ja kannustaa jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti sen työhön; |
| --- | --- |

34.

panee merkille yleisen edistymisen YTPP-siviilialan sopimuksen täytäntöönpanossa ja sitä koskevat toimet, ja toteaa, että sopimuksen tarkoituksena on tehdä YTPP-siviilialasta toimintakykyisempi, tehokkaampi, joustavampi ja reagointikykyisempi sekä kansallisella tasolla kehittämällä ja panemalla täytäntöön kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmia, joilla lisätään kansallista osallistumista siviilialan YTPP-toimiin, että EU:n tasolla kehittämällä yhteinen toimintasuunnitelma; kehottaa panemaan YTPP-siviilialan sopimuksen täysimääräisesti täytäntöön vuoden 2023 alkukesään mennessä; panee merkille YTPP-siviilialan valmiuksia koskevat haasteet, jotka liittyvät poliisin, tuomareiden, syyttäjien ja muiden oikeus- ja siviiliturvallisuusalan asiantuntijoiden riittävään saatavuuteen; katsoo, että EU:n on jatkettava EUCAP Sahel Malin, EUCAP Sahel Nigerin, EUCAP Somalian ja EUAM RCA:n siviilioperaatioiden kattavaa arviointia niiden toimeksiantojen, talousarvion ja henkilöresurssien osalta, jotta ne saataisiin täysin toimintakykyisiksi ja tehokkaiksi; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan yksityiskohtaisen vuosikatsauksen, jossa arvioidaan YTPP-siviilialan sopimuksen täytäntöönpanon edistymistä; kehottaa kaikkia asiaankuuluvia toimijoita tiivistämään yhteistyötä ja vahvistamaan synergioita samalla operaatioalueella toteutettavien siviili- ja sotilasoperaatioiden välillä, erityisesti liikkuvuuden ja turvallisten digitaalisten infrastruktuurien kannalta; pitää myönteisenä syyskuussa 2020 avatun siviilikriisinhallinnan osaamiskeskuksen perustamista ja kannustaa jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti sen työhön;

| 35. | on tyytyväinen, että YTPP-operaatioita jatketaan ja ylläpidetään covid-19-pandemian aiheuttamasta erittäin haastavasta toimintaympäristöstä ja kielteisestä vaikutuksesta huolimatta; vaatii, että YTPP-operaatioiden talousarviota, resursseja, suunnittelua ja välineistöä arvioidaan ja mukautetaan covid-19-pandemiasta saatujen kokemusten perusteella sen varmistamiseksi, että operatiivinen tehokkuus säilyy ennallaan; korostaa, että EU:n on tärkeää pohtia, mitä lisätoimia voitaisiin toteuttaa henkilöstön sairastumisriskin minimoimiseksi ja hallitsemiseksi; on hyvin huolestunut covid-19-pandemian kielteisestä voimistavasta vaikutuksesta olemassa oleviin kriiseihin ja katsoo, että EU:n on ehdottomasti estettävä covid-19-pandemiaa horjuttamasta vuosien ajan saavutettua edistystä rauhanrakentamisessa; on huolissaan erityisesti YTPP-operaatioihin kohdistuneesta disinformaatioaallosta covid-19-pandemian aikana; korostaa, että EU:n on vahvistettava strategisia viestintävälineitään ja julkista diplomatiaansa erityisesti maissa, joissa YTPP-operaatioita toteutetaan; |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen, että YTPP-operaatioita jatketaan ja ylläpidetään covid-19-pandemian aiheuttamasta erittäin haastavasta toimintaympäristöstä ja kielteisestä vaikutuksesta huolimatta; vaatii, että YTPP-operaatioiden talousarviota, resursseja, suunnittelua ja välineistöä arvioidaan ja mukautetaan covid-19-pandemiasta saatujen kokemusten perusteella sen varmistamiseksi, että operatiivinen tehokkuus säilyy ennallaan; korostaa, että EU:n on tärkeää pohtia, mitä lisätoimia voitaisiin toteuttaa henkilöstön sairastumisriskin minimoimiseksi ja hallitsemiseksi; on hyvin huolestunut covid-19-pandemian kielteisestä voimistavasta vaikutuksesta olemassa oleviin kriiseihin ja katsoo, että EU:n on ehdottomasti estettävä covid-19-pandemiaa horjuttamasta vuosien ajan saavutettua edistystä rauhanrakentamisessa; on huolissaan erityisesti YTPP-operaatioihin kohdistuneesta disinformaatioaallosta covid-19-pandemian aikana; korostaa, että EU:n on vahvistettava strategisia viestintävälineitään ja julkista diplomatiaansa erityisesti maissa, joissa YTPP-operaatioita toteutetaan;

| 36. | antaa tunnustusta YTPP:n siviili- ja sotilasoperaatioiden panoksesta rauhan, vakauden ja kansainvälisen turvallisuuden vahvistamisen alalla ja siitä, että ne tukevat kolmansia maita terrorismin torjunnassa; vaatii unionia parantamaan konfliktinestoa ja konfliktien sovittelua koskevia institutionaalisia valmiuksiaan; kehottaa omaksumaan ennakoivamman toimintamallin pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiseksi EU:n välittömässä naapurustossa; kehottaa soveltamaan konfliktisensitiivisiä ja ihmiskeskeisiä lähestymistapoja, joissa ihmisten turvallisuus ja oikeudet asetetaan EU:n toiminnan keskiöön; |
| --- | --- |

36.

antaa tunnustusta YTPP:n siviili- ja sotilasoperaatioiden panoksesta rauhan, vakauden ja kansainvälisen turvallisuuden vahvistamisen alalla ja siitä, että ne tukevat kolmansia maita terrorismin torjunnassa; vaatii unionia parantamaan konfliktinestoa ja konfliktien sovittelua koskevia institutionaalisia valmiuksiaan; kehottaa omaksumaan ennakoivamman toimintamallin pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiseksi EU:n välittömässä naapurustossa; kehottaa soveltamaan konfliktisensitiivisiä ja ihmiskeskeisiä lähestymistapoja, joissa ihmisten turvallisuus ja oikeudet asetetaan EU:n toiminnan keskiöön;

| 37. | katsoo, että unionin olisi keskitettävä ponnistelunsa sellaisiin operaatioihin, joiden yhteydessä se saa tuotettua eniten lisäarvoa; pitäisi näin ollen tervetulleena joidenkin operaatioiden tärkeyden ja tehokkuuden tarkastelua; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että unionin olisi keskitettävä ponnistelunsa sellaisiin operaatioihin, joiden yhteydessä se saa tuotettua eniten lisäarvoa; pitäisi näin ollen tervetulleena joidenkin operaatioiden tärkeyden ja tehokkuuden tarkastelua;

| 38. | kehottaa tekemään nopeasti päätöksen Euroopan rauhanrahastosta, jonka tavoitteena on tehostaa EU:n operaatioita, tukea sen kumppaneita ja edistää rauhanoperaatioita, ja panemaan sen täytäntöön; korostaa, että tällä välineellä rahoitettaisiin osa EU:n puolustustoiminnan kustannuksista, mukaan lukien YTPP-sotilasoperaatioiden yhteiskustannukset ja kustannukset kumppaneiden sotilaallisten valmiuksien kehittämisestä maissa, joissa EU toteuttaa toimia, ja että sille olisi siksi myönnettävä riittävät määrärahat, jotta voidaan vastata tehokkaasti koulutukseen, operaatioihin, hankkeisiin ja sotilastarvikkeisiin, kuten aseisiin, ammuksiin ja kuljetuksiin, liittyviin nykyisiin haasteisiin, noudattaen kaikilta osin yhteisen kannan kahdeksaa kriteeriä, ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta ja humanitaarista oikeutta ja varmistaen tehokkaat avoimuutta koskevat säännökset parlamentin 28. maaliskuuta 2019 antamassa suosituksessa Euroopan rauhanrahaston perustamisesta lueteltujen seikkojen mukaisesti; muistuttaa, että on tehtävä kattavia ennakkoarviointeja riskeistä ja seurattava tarkasti sitä, miten edunsaajamaat käyttävät varoja, erityisesti alueilla, joilla poliittinen ympäristö on erittäin epävakaa ja joilla kansalliset rajat ovat erittäin läpäiseviä, ja otettava EU-tasolla käyttöön tarvittavat suojatoimet, joilla estetään terroristiryhmiä ja muita vihamielisiä toimijoita hankkimasta näitä aseita; |
| --- | --- |

38.

kehottaa tekemään nopeasti päätöksen Euroopan rauhanrahastosta, jonka tavoitteena on tehostaa EU:n operaatioita, tukea sen kumppaneita ja edistää rauhanoperaatioita, ja panemaan sen täytäntöön; korostaa, että tällä välineellä rahoitettaisiin osa EU:n puolustustoiminnan kustannuksista, mukaan lukien YTPP-sotilasoperaatioiden yhteiskustannukset ja kustannukset kumppaneiden sotilaallisten valmiuksien kehittämisestä maissa, joissa EU toteuttaa toimia, ja että sille olisi siksi myönnettävä riittävät määrärahat, jotta voidaan vastata tehokkaasti koulutukseen, operaatioihin, hankkeisiin ja sotilastarvikkeisiin, kuten aseisiin, ammuksiin ja kuljetuksiin, liittyviin nykyisiin haasteisiin, noudattaen kaikilta osin yhteisen kannan kahdeksaa kriteeriä, ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta ja humanitaarista oikeutta ja varmistaen tehokkaat avoimuutta koskevat säännökset parlamentin 28. maaliskuuta 2019 antamassa suosituksessa Euroopan rauhanrahaston perustamisesta lueteltujen seikkojen mukaisesti; muistuttaa, että on tehtävä kattavia ennakkoarviointeja riskeistä ja seurattava tarkasti sitä, miten edunsaajamaat käyttävät varoja, erityisesti alueilla, joilla poliittinen ympäristö on erittäin epävakaa ja joilla kansalliset rajat ovat erittäin läpäiseviä, ja otettava EU-tasolla käyttöön tarvittavat suojatoimet, joilla estetään terroristiryhmiä ja muita vihamielisiä toimijoita hankkimasta näitä aseita;

| 39. | panee tyytyväisenä merkille vuoden 2020 unionin tilaa käsittelevään aiekirjeeseen sisältyvän ilmoituksen yhteisestä tiedonannosta, joka koskee strategista lähestymistapaa entisten taistelijoiden aseistariisunnan, demobilisaation ja yhteiskuntaan sopeuttamisen (DDR-toiminta) tukemiseksi vuonna 2021, ja pitää sitä oikea-aikaisena vuoden 2006 EU:n DDR-toiminnan tukimallin tarkistuksena; korostaa, että turvallisuusalan uudistaminen on ensisijaisen tärkeää erityisesti unionin YTPP-siviilioperaatioiden kannalta ja että sen päätavoitteena olisi oltava ihmisten turvallisuutta korostavan lähestymistavan täytäntöönpano; korostaa, että DDR-toimintaa koskevalla uudella strategisella lähestymistavalla on varmistettava YTPP-välineiden ja EU:n kehitysavun välinen johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

39.

panee tyytyväisenä merkille vuoden 2020 unionin tilaa käsittelevään aiekirjeeseen sisältyvän ilmoituksen yhteisestä tiedonannosta, joka koskee strategista lähestymistapaa entisten taistelijoiden aseistariisunnan, demobilisaation ja yhteiskuntaan sopeuttamisen (DDR-toiminta) tukemiseksi vuonna 2021, ja pitää sitä oikea-aikaisena vuoden 2006 EU:n DDR-toiminnan tukimallin tarkistuksena; korostaa, että turvallisuusalan uudistaminen on ensisijaisen tärkeää erityisesti unionin YTPP-siviilioperaatioiden kannalta ja että sen päätavoitteena olisi oltava ihmisten turvallisuutta korostavan lähestymistavan täytäntöönpano; korostaa, että DDR-toimintaa koskevalla uudella strategisella lähestymistavalla on varmistettava YTPP-välineiden ja EU:n kehitysavun välinen johdonmukaisuus;

Tehokkaiden YTPP-voimavarojen kehittäminen

Tehokkaiden YTPP-voimavarojen kehittäminen

| 40. | suhtautuu myönteisesti EU:n voimavarojen kehittämisaloitteisiin, kuten puolustuksen koordinoituun vuosittaiseen tarkasteluun (CARD), pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön (PRY) ja tulevaan Euroopan puolustusrahastoon sekä puolustusalan tutkimusta koskevaan unionin valmistelutoimeen (PADR) ja Euroopan puolustusteolliseen kehittämisohjelmaan (EDIDP) puolustusrahastoa edeltävinä ohjelmina, koska ne voivat edistää johdonmukaisuutta, koordinointia ja yhteentoimivuutta YTPP:n täytäntöönpanossa ja tasoittaa tietä Petersbergin tehtävien toteuttamista varten sekä vahvistaa unionin solidaarisuutta, yhteenkuuluvuutta ja selviytymiskykyä sekä strategista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

40.

suhtautuu myönteisesti EU:n voimavarojen kehittämisaloitteisiin, kuten puolustuksen koordinoituun vuosittaiseen tarkasteluun (CARD), pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön (PRY) ja tulevaan Euroopan puolustusrahastoon sekä puolustusalan tutkimusta koskevaan unionin valmistelutoimeen (PADR) ja Euroopan puolustusteolliseen kehittämisohjelmaan (EDIDP) puolustusrahastoa edeltävinä ohjelmina, koska ne voivat edistää johdonmukaisuutta, koordinointia ja yhteentoimivuutta YTPP:n täytäntöönpanossa ja tasoittaa tietä Petersbergin tehtävien toteuttamista varten sekä vahvistaa unionin solidaarisuutta, yhteenkuuluvuutta ja selviytymiskykyä sekä strategista riippumattomuutta;

| 41. | toteaa, että useiden jäsenvaltioiden integroiminen EU:n valmiuksien kehittämistä koskeviin aloitteisiin ja niiden merkityksellinen osallistuminen merkittäviin Euroopan puolustushankkeisiin, joita toteutetaan tällä hetkellä lähes yksinomaisesti kahdenvälisellä tasolla (ilmataistelujärjestelmä FCAS ja maataistelujärjestelmä MGCS), on ratkaisevan tärkeää Euroopan yhdentymisprosessin onnistumisen kannalta puolustusalalla ja merkitsisi selkeää lisäarvoa eurooppalaisille pyrkimyksille tehostaa yhteistyötä, integrointia puolustuksen alalla ja yhteentoimivuutta YTPP-operaatioiden hyväksi; |
| --- | --- |

41.

toteaa, että useiden jäsenvaltioiden integroiminen EU:n valmiuksien kehittämistä koskeviin aloitteisiin ja niiden merkityksellinen osallistuminen merkittäviin Euroopan puolustushankkeisiin, joita toteutetaan tällä hetkellä lähes yksinomaisesti kahdenvälisellä tasolla (ilmataistelujärjestelmä FCAS ja maataistelujärjestelmä MGCS), on ratkaisevan tärkeää Euroopan yhdentymisprosessin onnistumisen kannalta puolustusalalla ja merkitsisi selkeää lisäarvoa eurooppalaisille pyrkimyksille tehostaa yhteistyötä, integrointia puolustuksen alalla ja yhteentoimivuutta YTPP-operaatioiden hyväksi;

| 42. | toteaa, että on ratkaisevan tärkeää lisätä kaikkien EU:n puolustusalan suunnitteluvälineiden ja valmiuksien kehittämisvälineiden ja -aloitteiden johdonmukaisuutta, osallistavuutta, koordinointia ja yhtenäisyyttä, jotta ne voivat saada aikaan merkityksellisiä synergioita ja vahvistaa toisiaan ja jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja varmistaa resurssien tehokas ja strateginen käyttö sekä yhteentoimivuus ja helpottaa nopeaa toimintavalmiuteen saattamista; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että on ratkaisevan tärkeää lisätä kaikkien EU:n puolustusalan suunnitteluvälineiden ja valmiuksien kehittämisvälineiden ja -aloitteiden johdonmukaisuutta, osallistavuutta, koordinointia ja yhtenäisyyttä, jotta ne voivat saada aikaan merkityksellisiä synergioita ja vahvistaa toisiaan ja jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja varmistaa resurssien tehokas ja strateginen käyttö sekä yhteentoimivuus ja helpottaa nopeaa toimintavalmiuteen saattamista;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään puolustusmenojaan ja tavoittelemaan 2 prosentin tavoitetta suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään puolustusmenojaan ja tavoittelemaan 2 prosentin tavoitetta suhteessa BKT:hen;

| 44. | panee tyytyväisenä merkille sopimuksen Euroopan puolustusrahastoa koskevasta asetuksesta ja kehottaa hyväksymään ja perustamaan pikaisesti Euroopan puolustusrahaston, jonka avulla käsitellään ja vauhditetaan yhteisesti sovittuja puolustusvoimavarojen kehittämisen painopisteitä ilma-, maa-, meri- ja verkkoturvallisuusaloilla ja edistetään siten EU:n kykyä olla maailmanlaajuinen toimija ja kansainvälisen turvallisuuden edistäjä ja tarjoaja; kehottaa jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota myöntämään riittävästi rahoitusta Euroopan puolustusrahastolle ja keskittymään rakenteellisiin hankkeisiin, joilla on suurta lisäarvoa, ja siten helpottamaan jäsenvaltioiden välistä teollista yhteistyötä sekä vahvan Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan (EDTIB) lujittamista sekä vahvistamaan teknisiä, teollisia ja strategisia valmiuksia, jotta voidaan vahvistaa EU:n kykyä tuottaa ja järjestää sotilaalliset voimavarat itsenäisesti sekä säilyttää Euroopan teknologinen riippumattomuus pitkällä aikavälillä; kannustaa toteuttamaan puolustusvoimavaroja koskevia aloitteita, joilla helpotetaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista; |
| --- | --- |

44.

panee tyytyväisenä merkille sopimuksen Euroopan puolustusrahastoa koskevasta asetuksesta ja kehottaa hyväksymään ja perustamaan pikaisesti Euroopan puolustusrahaston, jonka avulla käsitellään ja vauhditetaan yhteisesti sovittuja puolustusvoimavarojen kehittämisen painopisteitä ilma-, maa-, meri- ja verkkoturvallisuusaloilla ja edistetään siten EU:n kykyä olla maailmanlaajuinen toimija ja kansainvälisen turvallisuuden edistäjä ja tarjoaja; kehottaa jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota myöntämään riittävästi rahoitusta Euroopan puolustusrahastolle ja keskittymään rakenteellisiin hankkeisiin, joilla on suurta lisäarvoa, ja siten helpottamaan jäsenvaltioiden välistä teollista yhteistyötä sekä vahvan Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan (EDTIB) lujittamista sekä vahvistamaan teknisiä, teollisia ja strategisia valmiuksia, jotta voidaan vahvistaa EU:n kykyä tuottaa ja järjestää sotilaalliset voimavarat itsenäisesti sekä säilyttää Euroopan teknologinen riippumattomuus pitkällä aikavälillä; kannustaa toteuttamaan puolustusvoimavaroja koskevia aloitteita, joilla helpotetaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista;

| 45. | muistuttaa puolustusalan tutkimuksen erittäin arkaluonteisesta ja strategisesta luonteesta ja tarpeesta säännellä EU:n ulkopuolisten kolmansien osapuolten hallinnassa olevien yhteisöjen pääsyä rahastosta rahoitettaviin hankkeisiin niin, että se on täysin sopusoinnussa strategista riippumattomuutta koskevan EU:n tavoitteen kanssa; korostaa, että kolmansien maiden osallistuminen Euroopan puolustusrahastoon joissakin soveltuvissa erityisissä ja poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa se tuo todistettua teknologista ja operatiivista lisäarvoa tietyille hankkeille, olisi toteutettava todellisen vastavuoroisuuden pohjalta eikä se saisi heikentää EU:n strategisia turvallisuusetuja tai vaarantaa Euroopan puolustusrahaston tavoitteita ja siinä on noudatettava tiukasti sääntöjä, jotka on asetettu ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusrahastosta (COM(2018)0476), kuten teollis- ja tekijänoikeuksien säilyttäminen EU:ssa; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa puolustusalan tutkimuksen erittäin arkaluonteisesta ja strategisesta luonteesta ja tarpeesta säännellä EU:n ulkopuolisten kolmansien osapuolten hallinnassa olevien yhteisöjen pääsyä rahastosta rahoitettaviin hankkeisiin niin, että se on täysin sopusoinnussa strategista riippumattomuutta koskevan EU:n tavoitteen kanssa; korostaa, että kolmansien maiden osallistuminen Euroopan puolustusrahastoon joissakin soveltuvissa erityisissä ja poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa se tuo todistettua teknologista ja operatiivista lisäarvoa tietyille hankkeille, olisi toteutettava todellisen vastavuoroisuuden pohjalta eikä se saisi heikentää EU:n strategisia turvallisuusetuja tai vaarantaa Euroopan puolustusrahaston tavoitteita ja siinä on noudatettava tiukasti sääntöjä, jotka on asetettu ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusrahastosta (COM(2018)0476), kuten teollis- ja tekijänoikeuksien säilyttäminen EU:ssa;

| 46. | pitää myönteisenä vuoden 2020 loppuun mennessä toteutettavaa ensimmäisen PRY-vaiheen strategista uudelleentarkastelua, jonka avulla saadaan myös käsitys ohjelman edistymisestä ja voidaan määrittää säännökset, joita tarvitaan, jotta pysyvä rakenteellinen yhteistyö olisi nykyistä tehokkaampaa ja tavoitteellisempaa; katsoo, että pysyvä rakenteellinen yhteistyö on väline, joka edistää kestävän ja tehokkaan EU:n puolustusyhteistyön ja puolustusalan yhdentymisen vahvistamista parantamalla osallistuvien jäsenvaltioiden puolustusvoimavaroja ja yhteentoimivuutta erityisesti joukkojen saatavuuden, joustavuuden ja toimintavalmiuden osalta; muistuttaa, että PRY-hankkeilla olisi autettava maksimoimaan puolustusmenojen vaikuttavuus; katsoo, että pysyvää rakenteellista yhteistyötä olisi käytettävä täydentävänä välineenä pyrittäessä saavuttamaan EU:n tavoitteet ja edistämään Naton tavoitteita; pitää myönteisenä äskettäin tehtyä päätöstä kolmansien maiden osallistumisesta pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön, vaikka toteaakin, että tällaisen poikkeuksellisen osallistumisen yksittäisiin PRY-hankkeisiin on tuotettava lisäarvoa EU:n jäsenvaltioille ja hankkeille ja autettava vahvistamaan pysyvää rakenteellista yhteistyötä ja YTPP:tä ja täyttämään entistä vaativammat sitoumukset erittäin tiukoin poliittisin, asiasisältöä koskevin ja oikeudellisin ehdoin vakiintuneen ja tehokkaan vastavuoroisuuden pohjalta; |
| --- | --- |

46.

pitää myönteisenä vuoden 2020 loppuun mennessä toteutettavaa ensimmäisen PRY-vaiheen strategista uudelleentarkastelua, jonka avulla saadaan myös käsitys ohjelman edistymisestä ja voidaan määrittää säännökset, joita tarvitaan, jotta pysyvä rakenteellinen yhteistyö olisi nykyistä tehokkaampaa ja tavoitteellisempaa; katsoo, että pysyvä rakenteellinen yhteistyö on väline, joka edistää kestävän ja tehokkaan EU:n puolustusyhteistyön ja puolustusalan yhdentymisen vahvistamista parantamalla osallistuvien jäsenvaltioiden puolustusvoimavaroja ja yhteentoimivuutta erityisesti joukkojen saatavuuden, joustavuuden ja toimintavalmiuden osalta; muistuttaa, että PRY-hankkeilla olisi autettava maksimoimaan puolustusmenojen vaikuttavuus; katsoo, että pysyvää rakenteellista yhteistyötä olisi käytettävä täydentävänä välineenä pyrittäessä saavuttamaan EU:n tavoitteet ja edistämään Naton tavoitteita; pitää myönteisenä äskettäin tehtyä päätöstä kolmansien maiden osallistumisesta pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön, vaikka toteaakin, että tällaisen poikkeuksellisen osallistumisen yksittäisiin PRY-hankkeisiin on tuotettava lisäarvoa EU:n jäsenvaltioille ja hankkeille ja autettava vahvistamaan pysyvää rakenteellista yhteistyötä ja YTPP:tä ja täyttämään entistä vaativammat sitoumukset erittäin tiukoin poliittisin, asiasisältöä koskevin ja oikeudellisin ehdoin vakiintuneen ja tehokkaan vastavuoroisuuden pohjalta;

| 47. | kehottaa osallistuvia jäsenvaltioita osoittamaan täyttä poliittista sitoutumista, ponnisteluja ja strategista kunnianhimoa, osoittamaan tarvittavat resurssit sekä täyttämään kunnianhimoiset ja sitovat yhteiset sitoumukset, joista ne ovat sopineet, ja varmistamaan konkreettisen edistymisen nykyisten PRY-hankkeiden nopeassa ja tehokkaassa täytäntöönpanossa; korostaa, että ensimmäisen aallon hankkeet ovat pääasiassa valmiuksien kehittämishankkeita, joihin osallistuu mahdollisimman monta jäsenvaltiota, ja että PRY-hankkeiden osallistavuuden ei pitäisi johtaa siihen, että osallistuvat jäsenvaltiot vesittävät tavoitteensa; on huolestunut siitä, että voimavaroja koskevia ja kriittisiä puutteita, jotka on yksilöity yleistavoiteprosessissa voimavarojen kehittämissuunnitelman (CDP) ja puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun (CARD) avulla, ei korjata riittävästi tai täysimääräisesti menestyksellisten sotilasoperaatioiden toteuttamisen varmistamiseksi; kehottaa toteuttamaan nykyisten 47 PRY-hankkeen uudelleentarkastelun, jotta voidaan todentaa saavutettu edistys ja yksilöidä hankkeet, jotka voitaisiin koota ryhmiksi osallistuvien jäsenvaltioiden harkinnan mukaan; kannustaa osallistuvia jäsenvaltioita keskittymään PRY-hankkeisiin, jotka tuottavat todellista lisäarvoa ja ovat fokukseltaan operatiivisempia, tuottavat molemminpuolista hyötyä sekä toimivat strategisina mahdollistajina unionin kannalta, samoin kuin hankkeisiin, joilla on strateginen ulottuvuus, jolla pyritään puuttumaan tuleviin turvallisuusuhkiin; kannustaa voimakkaasti jäsenvaltioita osana EU:n taisteluosastojärjestelmän uudistusta tutkimaan vaihtoehtoja sen saattamiseksi pysyvän rakenteellisen yhteistyön piiriin sen toiminnallisten valmiuksien, modulaarisuuden ja ketteryyden lisäämiseksi perustamalla pysyviä monikansallisia yksiköitä, jotka hoitavat SEU-sopimuksen 43 artiklassa määriteltyjä sotilastehtäviä ja pyrkivät edistämään EU:n kykyä toteuttaa vakaita kriisinhallintaoperaatioita; |
| --- | --- |

47.

kehottaa osallistuvia jäsenvaltioita osoittamaan täyttä poliittista sitoutumista, ponnisteluja ja strategista kunnianhimoa, osoittamaan tarvittavat resurssit sekä täyttämään kunnianhimoiset ja sitovat yhteiset sitoumukset, joista ne ovat sopineet, ja varmistamaan konkreettisen edistymisen nykyisten PRY-hankkeiden nopeassa ja tehokkaassa täytäntöönpanossa; korostaa, että ensimmäisen aallon hankkeet ovat pääasiassa valmiuksien kehittämishankkeita, joihin osallistuu mahdollisimman monta jäsenvaltiota, ja että PRY-hankkeiden osallistavuuden ei pitäisi johtaa siihen, että osallistuvat jäsenvaltiot vesittävät tavoitteensa; on huolestunut siitä, että voimavaroja koskevia ja kriittisiä puutteita, jotka on yksilöity yleistavoiteprosessissa voimavarojen kehittämissuunnitelman (CDP) ja puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun (CARD) avulla, ei korjata riittävästi tai täysimääräisesti menestyksellisten sotilasoperaatioiden toteuttamisen varmistamiseksi; kehottaa toteuttamaan nykyisten 47 PRY-hankkeen uudelleentarkastelun, jotta voidaan todentaa saavutettu edistys ja yksilöidä hankkeet, jotka voitaisiin koota ryhmiksi osallistuvien jäsenvaltioiden harkinnan mukaan; kannustaa osallistuvia jäsenvaltioita keskittymään PRY-hankkeisiin, jotka tuottavat todellista lisäarvoa ja ovat fokukseltaan operatiivisempia, tuottavat molemminpuolista hyötyä sekä toimivat strategisina mahdollistajina unionin kannalta, samoin kuin hankkeisiin, joilla on strateginen ulottuvuus, jolla pyritään puuttumaan tuleviin turvallisuusuhkiin; kannustaa voimakkaasti jäsenvaltioita osana EU:n taisteluosastojärjestelmän uudistusta tutkimaan vaihtoehtoja sen saattamiseksi pysyvän rakenteellisen yhteistyön piiriin sen toiminnallisten valmiuksien, modulaarisuuden ja ketteryyden lisäämiseksi perustamalla pysyviä monikansallisia yksiköitä, jotka hoitavat SEU-sopimuksen 43 artiklassa määriteltyjä sotilastehtäviä ja pyrkivät edistämään EU:n kykyä toteuttaa vakaita kriisinhallintaoperaatioita;

Yhteistyön vahvistaminen strategisten kumppanien kanssa

Yhteistyön vahvistaminen strategisten kumppanien kanssa

| 48. | on tyytyväinen EU:n ja Naton yhteistyön edistymiseen Varsovassa vuonna 2016 annetun yhteisen julkilausuman jälkeen; antaa tunnustusta vuosina 2016 ja 2017 annettujen yhteisten ehdotusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä, erityisesti EU:n ja Naton poliittisen vuoropuhelun tehostamisesta kaikilla tasoilla, sotilaallista liikkuvuutta koskevasta jäsennellystä vuoropuhelusta, pyrkimyksistä varmistaa parempi johdonmukaisuus eri puolustussuunnitteluprosessien välillä sekä tiiviimmästä yhteistyöstä kyberturvallisuuden ja puolustuksen alalla sekä hybridiuhkien ja disinformaatiokampanjoiden torjumistoimissa; panee merkille Naton ja EU:n yhteistyön siviiliviranomaisten auttamiseksi covid-19-pandemian leviämisen hillitsemisessä ja pysäyttämisessä; kehottaa EU:ta ja Natoa tehostamaan edelleen keskinäisesti vahvistavaa yhteistyötä, myös operaatioiden välillä, ja syventämään strategista kumppanuuttaan; korostaa, että on tärkeää vahvistaa edelleen EU:n ja Naton kumppanuutta sotilaallisen liikkuvuuden alalla; korostaa, että on tärkeää järjestää ja toteuttaa Euroopan asevoimien välisiä yhteisiä koulutuksia ja harjoituksia sekä EU:n ja Naton välisiä rinnakkaisharjoituksia ja koordinoituja harjoituksia; |
| --- | --- |

48.

on tyytyväinen EU:n ja Naton yhteistyön edistymiseen Varsovassa vuonna 2016 annetun yhteisen julkilausuman jälkeen; antaa tunnustusta vuosina 2016 ja 2017 annettujen yhteisten ehdotusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä, erityisesti EU:n ja Naton poliittisen vuoropuhelun tehostamisesta kaikilla tasoilla, sotilaallista liikkuvuutta koskevasta jäsennellystä vuoropuhelusta, pyrkimyksistä varmistaa parempi johdonmukaisuus eri puolustussuunnitteluprosessien välillä sekä tiiviimmästä yhteistyöstä kyberturvallisuuden ja puolustuksen alalla sekä hybridiuhkien ja disinformaatiokampanjoiden torjumistoimissa; panee merkille Naton ja EU:n yhteistyön siviiliviranomaisten auttamiseksi covid-19-pandemian leviämisen hillitsemisessä ja pysäyttämisessä; kehottaa EU:ta ja Natoa tehostamaan edelleen keskinäisesti vahvistavaa yhteistyötä, myös operaatioiden välillä, ja syventämään strategista kumppanuuttaan; korostaa, että on tärkeää vahvistaa edelleen EU:n ja Naton kumppanuutta sotilaallisen liikkuvuuden alalla; korostaa, että on tärkeää järjestää ja toteuttaa Euroopan asevoimien välisiä yhteisiä koulutuksia ja harjoituksia sekä EU:n ja Naton välisiä rinnakkaisharjoituksia ja koordinoituja harjoituksia;

| 49. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä Atlantic Resolve -operaatiota ja Naton tehostettua läsnäoloa Euroopan mantereella ja tunnustaa Naton joukkojen merkityksen pyrittäessä estämään Venäjän uusia hyökkäyksiä ja antamaan ratkaisevaa tukea konfliktin sattuessa; |
| --- | --- |

49.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä Atlantic Resolve -operaatiota ja Naton tehostettua läsnäoloa Euroopan mantereella ja tunnustaa Naton joukkojen merkityksen pyrittäessä estämään Venäjän uusia hyökkäyksiä ja antamaan ratkaisevaa tukea konfliktin sattuessa;

| 50. | muistuttaa, että Nato on edelleen yhteisen puolustuksen kulmakivi niille unionin jäsenvaltioille, jotka ovat myös Naton jäseniä, kuten SEUT-sopimuksessa on nimenomaisesti tunnustettu; katsoo, että EU:n ja Naton yhteistyön on oltava täydentävää ja siinä olisi otettava huomioon kummankin erityispiirteet ja tehtävät eikä tässä yhteistyössä pitäisi tarpeettomasti toisintaa tai korvata rakenteita; muistuttaa, että puolustusyhteistyö on yksi transatlanttisen yhteistyön pilareista ja on edelleen ensisijaisen tärkeää liittolais- ja kumppanimaiden keskinäisen turvallisuuden kannalta, ja toistaa siksi, että suhteita on tarpeen vahvistaa; muistuttaa, että ”yhden yhteisen joukkovalikoiman” periaatteen mukaisesti EU:n puolustusvoimavarojen kehittäminen ei aiheuta kilpailu-uhkaa Natolle, vaan hyödyttää maita, jotka ovat sekä YTPP:n että Naton osapuolia; muistuttaa myös, että tehokkaampaa turvallisuus- ja puolustusyhteistyötä olisi pidettävä tekijänä, joka vahvistaa Naton eurooppalaista pilaria ja auttaa EU:ta ottamaan suuremman roolin oman turvallisuutensa varmistamisessa; katsoo, että voimavaroja koskevilla aloitteilla olisi varmistettava yhteentoimivuus liittolaisten kanssa ja helpotettava nopeaa toimintavalmiuteen saattamista; panee huolestuneena merkille, että jotkin näkemyserot ovat heikentäneet Naton solidaarisuutta Turkin itäisellä Välimerellä toteuttamien toimien jälkeen;; |
| --- | --- |

50.

muistuttaa, että Nato on edelleen yhteisen puolustuksen kulmakivi niille unionin jäsenvaltioille, jotka ovat myös Naton jäseniä, kuten SEUT-sopimuksessa on nimenomaisesti tunnustettu; katsoo, että EU:n ja Naton yhteistyön on oltava täydentävää ja siinä olisi otettava huomioon kummankin erityispiirteet ja tehtävät eikä tässä yhteistyössä pitäisi tarpeettomasti toisintaa tai korvata rakenteita; muistuttaa, että puolustusyhteistyö on yksi transatlanttisen yhteistyön pilareista ja on edelleen ensisijaisen tärkeää liittolais- ja kumppanimaiden keskinäisen turvallisuuden kannalta, ja toistaa siksi, että suhteita on tarpeen vahvistaa; muistuttaa, että ”yhden yhteisen joukkovalikoiman” periaatteen mukaisesti EU:n puolustusvoimavarojen kehittäminen ei aiheuta kilpailu-uhkaa Natolle, vaan hyödyttää maita, jotka ovat sekä YTPP:n että Naton osapuolia; muistuttaa myös, että tehokkaampaa turvallisuus- ja puolustusyhteistyötä olisi pidettävä tekijänä, joka vahvistaa Naton eurooppalaista pilaria ja auttaa EU:ta ottamaan suuremman roolin oman turvallisuutensa varmistamisessa; katsoo, että voimavaroja koskevilla aloitteilla olisi varmistettava yhteentoimivuus liittolaisten kanssa ja helpotettava nopeaa toimintavalmiuteen saattamista; panee huolestuneena merkille, että jotkin näkemyserot ovat heikentäneet Naton solidaarisuutta Turkin itäisellä Välimerellä toteuttamien toimien jälkeen;;

| 51. | korostaa tarvetta vahvistaa EU:n asemaa meriturvallisuusalan toimijana sekä EU:n ja jäsenvaltioiden kykyä vastata kriiseihin niiden aluevesillä ja korostaa johdonmukaisen meristrategian merkitystä laittomien valtiosta riippumattomien merenkulun toimijoiden torjumisessa; katsoo, että on tarpeen yhdenmukaistaa väliintuloa koskevia sääntöjä ja varustusta koskevia vaatimuksia sekä lisätä henkilöstön koulutusta, jotta voidaan toimia koordinoidusti ja yhtenäisesti eurooppalaisissa ja kansainvälisissä operaatioissa tai merialueiden kriisien, välikohtausten ja selkkausten yhteydessä; korostaa tarvetta EU:n ja Naton yhteistyölle, jotta saadaan aikaan yhteinen tehokas lähestymistapa rajat ylittävän ja järjestäytyneen rikollisuuden kaltaisiin meriturvallisuusuhkiin, mukaan lukien järjestäytyneet rikollisverkostot, jotka helpottavat ihmisten, aseiden ja huumeiden laitonta kauppaa, salakuljetusta ja merirosvoutta; |
| --- | --- |

51.

korostaa tarvetta vahvistaa EU:n asemaa meriturvallisuusalan toimijana sekä EU:n ja jäsenvaltioiden kykyä vastata kriiseihin niiden aluevesillä ja korostaa johdonmukaisen meristrategian merkitystä laittomien valtiosta riippumattomien merenkulun toimijoiden torjumisessa; katsoo, että on tarpeen yhdenmukaistaa väliintuloa koskevia sääntöjä ja varustusta koskevia vaatimuksia sekä lisätä henkilöstön koulutusta, jotta voidaan toimia koordinoidusti ja yhtenäisesti eurooppalaisissa ja kansainvälisissä operaatioissa tai merialueiden kriisien, välikohtausten ja selkkausten yhteydessä; korostaa tarvetta EU:n ja Naton yhteistyölle, jotta saadaan aikaan yhteinen tehokas lähestymistapa rajat ylittävän ja järjestäytyneen rikollisuuden kaltaisiin meriturvallisuusuhkiin, mukaan lukien järjestäytyneet rikollisverkostot, jotka helpottavat ihmisten, aseiden ja huumeiden laitonta kauppaa, salakuljetusta ja merirosvoutta;

| 52. | tukee voimakkaasti EU:n ja YK:n strategista kumppanuutta kriisinhallinnassa sekä siviili-, poliisi- ja sotilasalan rauhanturvaamisessa; panee tyytyväisenä merkille edistymisen, jota on saavutettu EU:n ja YK:n yhdessä määrittelemien ja sopimien vuosien 2019–2021 rauhanoperaatioita ja kriisinhallintaa koskevien kahdeksan painopisteen täytäntöönpanossa; kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan enemmän YK:n rauhanturvaamiseen ja pyytää EU:n toimielimiä avustamaan tässä asiassa; panee merkille, että jonkin verran edistystä on saavutettu operaatioiden välisen yhteistyön tehostamisessa kentällä – erityisesti sen myötä, kun 29. syyskuuta 2020 allekirjoitettiin EU:n ja YK:n puitesopimus niiden operaatioiden yhteydessä kentällä annettavasta keskinäisestä tuesta – naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa, jonka pohjalta pannaan täytäntöön naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma, sekä konfliktinestossa ja poliittisella ja strategisella tasolla; kehottaa EU:ta ja YK:ta selvittämään edelleen mahdollisuuksia tiiviimpään yhteistyöhön, erityisesti yhteisillä operaatioalueilla, muun muassa operaatioiden siirtymäsuunnittelussa, tukijärjestelyissä kentällä, tiedonvaihdossa operaatioalueiden ulkopuolella ja valmiussuunnittelussa covid-19-kriisiä silmällä pitäen, sekä ilmasto- ja puolustusalalla; |
| --- | --- |

52.

tukee voimakkaasti EU:n ja YK:n strategista kumppanuutta kriisinhallinnassa sekä siviili-, poliisi- ja sotilasalan rauhanturvaamisessa; panee tyytyväisenä merkille edistymisen, jota on saavutettu EU:n ja YK:n yhdessä määrittelemien ja sopimien vuosien 2019–2021 rauhanoperaatioita ja kriisinhallintaa koskevien kahdeksan painopisteen täytäntöönpanossa; kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan enemmän YK:n rauhanturvaamiseen ja pyytää EU:n toimielimiä avustamaan tässä asiassa; panee merkille, että jonkin verran edistystä on saavutettu operaatioiden välisen yhteistyön tehostamisessa kentällä – erityisesti sen myötä, kun 29. syyskuuta 2020 allekirjoitettiin EU:n ja YK:n puitesopimus niiden operaatioiden yhteydessä kentällä annettavasta keskinäisestä tuesta – naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa, jonka pohjalta pannaan täytäntöön naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma, sekä konfliktinestossa ja poliittisella ja strategisella tasolla; kehottaa EU:ta ja YK:ta selvittämään edelleen mahdollisuuksia tiiviimpään yhteistyöhön, erityisesti yhteisillä operaatioalueilla, muun muassa operaatioiden siirtymäsuunnittelussa, tukijärjestelyissä kentällä, tiedonvaihdossa operaatioalueiden ulkopuolella ja valmiussuunnittelussa covid-19-kriisiä silmällä pitäen, sekä ilmasto- ja puolustusalalla;

| 53. | vahvistaa, että brexitistä huolimatta Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen EU:n ja sen jäsenvaltioiden läheinen strateginen kumppani ja että on olennaisen tärkeää säilyttää vahva ja tiivis puolustus- ja turvallisuusyhteistyö EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä, koska sekä EU:lla että Yhdistyneellä kuningaskunnalla on sama strateginen ympäristö ja samat uhat niiden rauhalle ja turvallisuudelle; kannustaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa osallistumaan YTTP-operaatioihin, kriisinhallintaoperaatioihin, puolustusvoimavarojen kehittämiseen, asianomaisten unionin virastojen toimintaan sekä pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön liittyviin hankkeisiin kunnioittaen samalla EU:n päätöksenteon riippumattomuutta, Yhdistyneen kuningaskunnan itsemääräämisoikeutta sekä oikeuksien ja velvollisuuksien tasapainon periaatetta todellisen vastavuoroisuuden pohjalta, mihin kuuluu oikeudenmukainen ja asianmukainen rahoitusosuus; ottaa huomioon, että Yhdistynyt kuningaskunta vetäytyi YTPP-operaatioista 31. joulukuuta 2020; kehottaa ottamaan käyttöön nopeita korvaamismenettelyjä sellaisten YTPP-operaatioiden jatkuvuuden varmistamiseksi, joissa oli käytössä merkittävä määrä Yhdistyneestä kuningaskunnasta lähetettyä henkilöstöä; |
| --- | --- |

53.

vahvistaa, että brexitistä huolimatta Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen EU:n ja sen jäsenvaltioiden läheinen strateginen kumppani ja että on olennaisen tärkeää säilyttää vahva ja tiivis puolustus- ja turvallisuusyhteistyö EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä, koska sekä EU:lla että Yhdistyneellä kuningaskunnalla on sama strateginen ympäristö ja samat uhat niiden rauhalle ja turvallisuudelle; kannustaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa osallistumaan YTTP-operaatioihin, kriisinhallintaoperaatioihin, puolustusvoimavarojen kehittämiseen, asianomaisten unionin virastojen toimintaan sekä pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön liittyviin hankkeisiin kunnioittaen samalla EU:n päätöksenteon riippumattomuutta, Yhdistyneen kuningaskunnan itsemääräämisoikeutta sekä oikeuksien ja velvollisuuksien tasapainon periaatetta todellisen vastavuoroisuuden pohjalta, mihin kuuluu oikeudenmukainen ja asianmukainen rahoitusosuus; ottaa huomioon, että Yhdistynyt kuningaskunta vetäytyi YTPP-operaatioista 31. joulukuuta 2020; kehottaa ottamaan käyttöön nopeita korvaamismenettelyjä sellaisten YTPP-operaatioiden jatkuvuuden varmistamiseksi, joissa oli käytössä merkittävä määrä Yhdistyneestä kuningaskunnasta lähetettyä henkilöstöä;

| 54. | kehottaa EU:ta tekemään tiiviimpää yhteistyötä nykyisten alueellisten toimijoiden, kuten Afrikan unionin, ECOWASin, Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) sekä Arktinen neuvoston, kanssa sekä samanmielisten Naton ulkopuolisten maiden kanssa; |
| --- | --- |

54.

kehottaa EU:ta tekemään tiiviimpää yhteistyötä nykyisten alueellisten toimijoiden, kuten Afrikan unionin, ECOWASin, Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) sekä Arktinen neuvoston, kanssa sekä samanmielisten Naton ulkopuolisten maiden kanssa;

| 55. | kehottaa panemaan naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 järjestelmällisemmin täytäntöön, sillä se hyväksyttiin jo kaksikymmentä vuotta sitten, ja vahvistamaan naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaa EU:n ohjelmaa; kehottaa valtavirtaistamaan sukupuolinäkökulman mielekkäällä tavalla YTPP:n muotoilussa, erityisesti tasapainottamalla sukupuolijakaumaa YTPP-operaatioiden henkilöstössä ja johdossa ja antamalla erityiskoulutusta lähetetylle henkilöstölle; |
| --- | --- |

55.

kehottaa panemaan naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 järjestelmällisemmin täytäntöön, sillä se hyväksyttiin jo kaksikymmentä vuotta sitten, ja vahvistamaan naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaa EU:n ohjelmaa; kehottaa valtavirtaistamaan sukupuolinäkökulman mielekkäällä tavalla YTPP:n muotoilussa, erityisesti tasapainottamalla sukupuolijakaumaa YTPP-operaatioiden henkilöstössä ja johdossa ja antamalla erityiskoulutusta lähetetylle henkilöstölle;

| 56. | kehottaa panemaan täytäntöön nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2250 ja ottamaan nuorison ja heidän näkökulmansa mielekkäästi mukaan YTPP-operaatioiden tarjoaman tuen perustana oleviin konfliktianalyyseihin; kehottaa toteuttamaan EU:n toimenpiteitä, joilla parannetaan mahdollisuuksia nuorten merkitykselliseen osallistumiseen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen ja edistämiseen; |
| --- | --- |

56.

kehottaa panemaan täytäntöön nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2250 ja ottamaan nuorison ja heidän näkökulmansa mielekkäästi mukaan YTPP-operaatioiden tarjoaman tuen perustana oleviin konfliktianalyyseihin; kehottaa toteuttamaan EU:n toimenpiteitä, joilla parannetaan mahdollisuuksia nuorten merkitykselliseen osallistumiseen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen ja edistämiseen;

| 57. | kehottaa EU:ta puuttumaan kulttuuriperinnön suojeluun ja säilyttämiseen kohdistuviin jatkuviin ja kasvaviin uhkiin ja torjumaan kulttuuriesineiden salakuljetusta erityisesti konfliktialueilla; toteaa, että jos yhteiskunnilta viedään niiden kulttuuriperintö ja historialliset juuret, niistä tulee alttiimpia radikalisoitumiselle ja maailmanlaajuisille jihadistisille ideologioille; kehottaa EU:ta laatimaan kattavan strategian tällaisten uhkien torjumiseksi; |
| --- | --- |

57.

kehottaa EU:ta puuttumaan kulttuuriperinnön suojeluun ja säilyttämiseen kohdistuviin jatkuviin ja kasvaviin uhkiin ja torjumaan kulttuuriesineiden salakuljetusta erityisesti konfliktialueilla; toteaa, että jos yhteiskunnilta viedään niiden kulttuuriperintö ja historialliset juuret, niistä tulee alttiimpia radikalisoitumiselle ja maailmanlaajuisille jihadistisille ideologioille; kehottaa EU:ta laatimaan kattavan strategian tällaisten uhkien torjumiseksi;

Unionin selviytymiskyvyn ja varautumisen parantaminen

Unionin selviytymiskyvyn ja varautumisen parantaminen

| 58. | on huolissaan siitä, että jotkut maailmanlaajuiset toimijat ja yhä useammat alueelliset toimijat kiertävät tietoisesti tai yrittävät tuhota sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, monenvälisyyttä sekä kestävän rauhan, vaurauden ja vapauden arvoja, jotka ovat Euroopan unionin perusperiaatteita;; panee merkille, että covid-19-pandemia on paljastanut uusia globaalin rakenteen heikkoja kohtia ja jännitteitä ja voimistanut nykyisiä; korostaa, että pandemia on vahvistanut kansalaisten tukea muusta maailmasta riippumattomammalle ja paremmin suojatulle unionille, joka pystyy toimimaan riippumattomasti; kehottaa vahvistamaan Euroopan unionin kansainvälistä asemaa, lisäämään unionin yhtenäisyyttä, solidaarisuutta ja selviytymiskykyä sekä yhtenäistämään ulkopolitiikkaa siten, että keskeisenä tekijänä on tehokas monenvälisyys; suhtautuu myönteisesti neuvoston kesäkuussa 2020 antamiin päätelmiin, joissa ajetaan vahvaa Euroopan unionia, joka edistää rauhaa ja turvallisuutta ja suojelee kansalaisiaan; |
| --- | --- |

58.

on huolissaan siitä, että jotkut maailmanlaajuiset toimijat ja yhä useammat alueelliset toimijat kiertävät tietoisesti tai yrittävät tuhota sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, monenvälisyyttä sekä kestävän rauhan, vaurauden ja vapauden arvoja, jotka ovat Euroopan unionin perusperiaatteita;; panee merkille, että covid-19-pandemia on paljastanut uusia globaalin rakenteen heikkoja kohtia ja jännitteitä ja voimistanut nykyisiä; korostaa, että pandemia on vahvistanut kansalaisten tukea muusta maailmasta riippumattomammalle ja paremmin suojatulle unionille, joka pystyy toimimaan riippumattomasti; kehottaa vahvistamaan Euroopan unionin kansainvälistä asemaa, lisäämään unionin yhtenäisyyttä, solidaarisuutta ja selviytymiskykyä sekä yhtenäistämään ulkopolitiikkaa siten, että keskeisenä tekijänä on tehokas monenvälisyys; suhtautuu myönteisesti neuvoston kesäkuussa 2020 antamiin päätelmiin, joissa ajetaan vahvaa Euroopan unionia, joka edistää rauhaa ja turvallisuutta ja suojelee kansalaisiaan;

| 59. | korostaa asevoimien tärkeää roolia covid-19-pandemian aikana ja suhtautuu myönteisesti sotilaalliseen apuun siviiliviranomaisille, erityisesti kenttäsairaaloiden käyttöönotossa, potilaskuljetuksissa sekä laitteiden toimittamisessa ja jakelussa; katsoo, että tämä arvokas panos on osoittanut tarpeen tarkastella saatuja kokemuksia ja ottaa niistä opiksi, jotta voidaan vahvistaa jäsenvaltioiden sotilaallisten voimavarojen osuutta hätätilanteissa ensisijaisena välineenä käytettävän unionin pelastuspalvelumekanismin tukemisessa sekä humanitaariseen apuun liittyvissä toimissa; katsoo lisäksi, että jotta terveyskriiseihin voidaan vastata tehokkaasti, on välttämätöntä valmistella jäsenvaltioiden asevoimien lääkintähenkilöstöä osallistumaan nopeasti; muistuttaa keskinäisen avunannon ja yhteisvastuun merkityksestä SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohdan ja SEUT-sopimuksen 222 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

59.

korostaa asevoimien tärkeää roolia covid-19-pandemian aikana ja suhtautuu myönteisesti sotilaalliseen apuun siviiliviranomaisille, erityisesti kenttäsairaaloiden käyttöönotossa, potilaskuljetuksissa sekä laitteiden toimittamisessa ja jakelussa; katsoo, että tämä arvokas panos on osoittanut tarpeen tarkastella saatuja kokemuksia ja ottaa niistä opiksi, jotta voidaan vahvistaa jäsenvaltioiden sotilaallisten voimavarojen osuutta hätätilanteissa ensisijaisena välineenä käytettävän unionin pelastuspalvelumekanismin tukemisessa sekä humanitaariseen apuun liittyvissä toimissa; katsoo lisäksi, että jotta terveyskriiseihin voidaan vastata tehokkaasti, on välttämätöntä valmistella jäsenvaltioiden asevoimien lääkintähenkilöstöä osallistumaan nopeasti; muistuttaa keskinäisen avunannon ja yhteisvastuun merkityksestä SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohdan ja SEUT-sopimuksen 222 artiklan mukaisesti;

| 60. | painottaa sotilaallisen liikkuvuuden merkitystä; pitää välttämättömänä edetä asiassa ja helpottaa täysimääräistä sotilaallista liikkuvuutta kaikkialla Euroopassa ja kehottaa siksi yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan menettelyjä, jotta jäsenvaltiot voivat toimia nopeammin, sillä sotilaallisesta liikkuvuudesta on hyötyä siviilikriisinhallinnassa; korostaa, että sotilaallisen liikkuvuuden hankkeita varten on tärkeää olla käytettävissä asianmukaiset määrärahat; pitää myönteisenä, että sotilaallista liikkuvuutta koskeva hanke on osa pysyvää rakenteellista yhteistyötä; korostaa tarvetta perustaa eurooppalaisia mekanismeja, joiden tarkoituksena on helpottaa sotilaallisten logististen valmiuksien rajat ylittävää käyttöä tällaisissa hätätilanteissa koordinoinnin, synergian, solidaarisuuden ja tuen lisäämiseksi; katsoo ehdottomasti, että samanlainen apu ja solidaarisuus pandemioiden ja vastaavien kriisien aikana voitaisiin ulottaa koskemaan muun muassa kumppanimaita EU:n välittömässä naapurustossa; korostaa tarvetta lisätä EU:n valmiuksia ja tarvittavia voimavaroja kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinaseita (CBRN) vastaan; korostaa tarvetta tehostaa elintärkeiden ja kriittisten infrastruktuurien, erityisesti merenalaisisten valokuitukaapeleiden, seurantaa ja suojelua; |
| --- | --- |

60.

painottaa sotilaallisen liikkuvuuden merkitystä; pitää välttämättömänä edetä asiassa ja helpottaa täysimääräistä sotilaallista liikkuvuutta kaikkialla Euroopassa ja kehottaa siksi yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan menettelyjä, jotta jäsenvaltiot voivat toimia nopeammin, sillä sotilaallisesta liikkuvuudesta on hyötyä siviilikriisinhallinnassa; korostaa, että sotilaallisen liikkuvuuden hankkeita varten on tärkeää olla käytettävissä asianmukaiset määrärahat; pitää myönteisenä, että sotilaallista liikkuvuutta koskeva hanke on osa pysyvää rakenteellista yhteistyötä; korostaa tarvetta perustaa eurooppalaisia mekanismeja, joiden tarkoituksena on helpottaa sotilaallisten logististen valmiuksien rajat ylittävää käyttöä tällaisissa hätätilanteissa koordinoinnin, synergian, solidaarisuuden ja tuen lisäämiseksi; katsoo ehdottomasti, että samanlainen apu ja solidaarisuus pandemioiden ja vastaavien kriisien aikana voitaisiin ulottaa koskemaan muun muassa kumppanimaita EU:n välittömässä naapurustossa; korostaa tarvetta lisätä EU:n valmiuksia ja tarvittavia voimavaroja kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinaseita (CBRN) vastaan; korostaa tarvetta tehostaa elintärkeiden ja kriittisten infrastruktuurien, erityisesti merenalaisisten valokuitukaapeleiden, seurantaa ja suojelua;

| 61. | pitää tärkeänä varmistaa parempi yhteys EU:n politiikkojen sisäisten ja ulkoisten osa-alueiden välillä sen varmistamiseksi, että EU:n politiikat toimivat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, mukaan lukien EU:n energiapolitiikan, tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

61.

pitää tärkeänä varmistaa parempi yhteys EU:n politiikkojen sisäisten ja ulkoisten osa-alueiden välillä sen varmistamiseksi, että EU:n politiikat toimivat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, mukaan lukien EU:n energiapolitiikan, tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 62. | katsoo, että on olennaisen tärkeää suojella kaikkia Euroopan unionin heikkoja kohtia, jotta voidaan varmistaa EU:n kansalaisten yhteinen tehokas suojelu; panee huolestuneena merkille Krimin niemimaan lisääntyvän militarisoinnin ja Venäjän federaation yritykset horjuttaa Mustanmeren alueen vakautta ja toteaa tilanteen johtaneen Walesissa vuonna 2014 pidetyssä Naton huippukokouksessa esitettyyn toteamukseen Pohjois-Atlantin puolustusliiton itäosan haavoittuvuudesta; kehottaa EU:ta tunnustamaan Itä-Euroopassa sijaitsevien jäsenvaltioiden haavoittuvuuden, jotta Euroopan puolustusta voitaisiin vahvistaa, ja kehittämään yhdessä Naton kanssa kattavan strategian itäosan turvaamiseksi ja puolustamiseksi; |
| --- | --- |

62.

katsoo, että on olennaisen tärkeää suojella kaikkia Euroopan unionin heikkoja kohtia, jotta voidaan varmistaa EU:n kansalaisten yhteinen tehokas suojelu; panee huolestuneena merkille Krimin niemimaan lisääntyvän militarisoinnin ja Venäjän federaation yritykset horjuttaa Mustanmeren alueen vakautta ja toteaa tilanteen johtaneen Walesissa vuonna 2014 pidetyssä Naton huippukokouksessa esitettyyn toteamukseen Pohjois-Atlantin puolustusliiton itäosan haavoittuvuudesta; kehottaa EU:ta tunnustamaan Itä-Euroopassa sijaitsevien jäsenvaltioiden haavoittuvuuden, jotta Euroopan puolustusta voitaisiin vahvistaa, ja kehittämään yhdessä Naton kanssa kattavan strategian itäosan turvaamiseksi ja puolustamiseksi;

Hybridiuhkien ennakoiva torjunta ja ehkäiseminen

Hybridiuhkien ennakoiva torjunta ja ehkäiseminen

| 63. | suhtautuu myönteisesti painopisteisiin ja suuntaviivoihin, jotka on hyväksytty yhteistyötä varten, jota EU tekee torjuakseen hybridiuhkia ja parantaakseen kykyä selviytyä näistä uhkista, mukaan lukien disinformaation, hybridisodankäynnin, vakoilun, valeuutisten ja propagandan torjunta, sekä nopean hälytysjärjestelmän perustamiseen G7-maiden ja Naton kanssa tehtävän yhteistyön helpottamiseksi; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kehittämään ja vahvistamaan tieto- ja viestintäjärjestelmiensä turvallisuutta, mukaan lukien turvalliset viestintäkanavat; korostaa, että EU:n on ehdottomasti tehostettava kiireellisesti strategista viestintäänsä ja panostettava siihen enemmän sekä vahvistettava valmiuksiaan puuttua kaikkeen sen demokraattista järjestelmää, suvereeniutta ja kansalaisia uhkaavaan ulkomaiseen sekaantumiseen ja estää sellainen; korostaa East StratCom -työryhmän tärkeää roolia ja panee merkille EUvsDisinfo-hankkeessa tehdyn tärkeän työn sekä kehottaa lisäämään budjetti- ja poliittista tukea, jotta parannetaan entisestään sen kykyä torjua disinformaatiota ja tiedottaa EU:n toimista ja politiikoista; |
| --- | --- |

63.

suhtautuu myönteisesti painopisteisiin ja suuntaviivoihin, jotka on hyväksytty yhteistyötä varten, jota EU tekee torjuakseen hybridiuhkia ja parantaakseen kykyä selviytyä näistä uhkista, mukaan lukien disinformaation, hybridisodankäynnin, vakoilun, valeuutisten ja propagandan torjunta, sekä nopean hälytysjärjestelmän perustamiseen G7-maiden ja Naton kanssa tehtävän yhteistyön helpottamiseksi; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kehittämään ja vahvistamaan tieto- ja viestintäjärjestelmiensä turvallisuutta, mukaan lukien turvalliset viestintäkanavat; korostaa, että EU:n on ehdottomasti tehostettava kiireellisesti strategista viestintäänsä ja panostettava siihen enemmän sekä vahvistettava valmiuksiaan puuttua kaikkeen sen demokraattista järjestelmää, suvereeniutta ja kansalaisia uhkaavaan ulkomaiseen sekaantumiseen ja estää sellainen; korostaa East StratCom -työryhmän tärkeää roolia ja panee merkille EUvsDisinfo-hankkeessa tehdyn tärkeän työn sekä kehottaa lisäämään budjetti- ja poliittista tukea, jotta parannetaan entisestään sen kykyä torjua disinformaatiota ja tiedottaa EU:n toimista ja politiikoista;

| 64. | korostaa, että EU:n on kiireesti otettava käyttöön vankempi strategia, jonka avulla voidaan havaita ja torjua ennakoivasti sitä vastaan suunnattuja aggressiivisia ja vihamielisiä disinformaatiokampanjoita, jotka ovat peräisin kolmansista maista ja valtiosta riippumattomista toimijoista; korostaa tarvetta tarkastella uudelleen EUH:n strategisen viestinnän ryhmän valtuuksia, jotta voidaan puuttua ulkomaisten toimijoiden harjoittamaan sekaantumiseen ja ottaa toimintaan mukaan faktantarkistajia, tutkijoita, startup-yrityksiä ja kansalaisjärjestöjä; korostaa tarvetta tarjota riittävästi henkilöstöä ja rahoitusta kaikille EU:n yksiköille, jotka käsittelevät ulkomaista sekaantumista ja disinformaatiota, jotta voidaan paremmin tunnistaa, tutkia ja torjua yrityksiä sekaantua EU:n demokraattisiin prosesseihin tai EU:n toimiin ulkomailla; korostaa, että on tärkeää tehdä yhteistyötä kumppanimaiden kanssa ja auttaa niitä, erityisesti EU:n välittömässä naapurustossa, niiden pyrkiessä puuttumaan pahantahtoiseen ulkomaiseen sekaantumiseen, erityisesti disinformaatioon ja propagandaan, ja torjumaan sitä, koska monissa tapauksissa tällaisilla toimilla pyritään häiritsemään demokratiaa edistäviä uudistuksia näissä maissa ja hyökkäämään eurooppalaisia arvoja ja ihanteita vastaan; |
| --- | --- |

64.

korostaa, että EU:n on kiireesti otettava käyttöön vankempi strategia, jonka avulla voidaan havaita ja torjua ennakoivasti sitä vastaan suunnattuja aggressiivisia ja vihamielisiä disinformaatiokampanjoita, jotka ovat peräisin kolmansista maista ja valtiosta riippumattomista toimijoista; korostaa tarvetta tarkastella uudelleen EUH:n strategisen viestinnän ryhmän valtuuksia, jotta voidaan puuttua ulkomaisten toimijoiden harjoittamaan sekaantumiseen ja ottaa toimintaan mukaan faktantarkistajia, tutkijoita, startup-yrityksiä ja kansalaisjärjestöjä; korostaa tarvetta tarjota riittävästi henkilöstöä ja rahoitusta kaikille EU:n yksiköille, jotka käsittelevät ulkomaista sekaantumista ja disinformaatiota, jotta voidaan paremmin tunnistaa, tutkia ja torjua yrityksiä sekaantua EU:n demokraattisiin prosesseihin tai EU:n toimiin ulkomailla; korostaa, että on tärkeää tehdä yhteistyötä kumppanimaiden kanssa ja auttaa niitä, erityisesti EU:n välittömässä naapurustossa, niiden pyrkiessä puuttumaan pahantahtoiseen ulkomaiseen sekaantumiseen, erityisesti disinformaatioon ja propagandaan, ja torjumaan sitä, koska monissa tapauksissa tällaisilla toimilla pyritään häiritsemään demokratiaa edistäviä uudistuksia näissä maissa ja hyökkäämään eurooppalaisia arvoja ja ihanteita vastaan;

| 65. | suhtautuu myönteisesti neuvoston hyväksymään päätökseen, jonka mukaan EU voi ensimmäistä kertaa määrätä kohdennettuja rajoittavia toimenpiteitä sellaisten kyberhyökkäysten estämiseksi ja niihin vastaamiseksi, jotka muodostavat ulkoisen uhan EU:lle tai sen jäsenvaltioille, mukaan lukien kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin kohdistuvat kyberhyökkäykset, ja määrätä seuraamuksia kyberhyökkäyksistä vastuussa oleville henkilöille tai yhteisöille; korostaa tarvetta parantaa viisumirajoitusjärjestelmää osana EU:n seuraamusmekanismia hyödyntämällä biometrisiä viisumimenettelyjä, jotta voidaan rajoittaa hybridisodankäyntiin osallistuvien tahojen matkustamista EU:hun väärällä henkilöllisyydellä; korostaa, että kybernäkökohdat on kiireesti sisällytettävä tiiviimmin EU:n kriisinhallintajärjestelmiin; korostaa, että on olennaisen tärkeää tehdä tiiviimpää yhteistyötä kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi näinä aikoina, jolloin niille ollaan erityisen alttiita, jotta voidaan edistää kansainvälistä turvallisuutta ja vakautta kybertoimintaympäristössä; pitää myönteisenä kyberalan nopean toiminnan ryhmiä koskevan PRY-hankkeen hyvää edistystä tältä osin; vaatii vahvempaa tukea Euroopan unionin kyberturvallisuusvirastolle (ENISA) ja kehottaa koordinoimaan tätä tiiviisti Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskuksen kanssa; kehottaa lisäämään EU:n koordinointia kollektiivisen yhteistoiminnan käyttöön ottamiseksi vihamielisissä kyberhäiriötilanteissa sekä tiivistämään yhteistyötä samanmielisten kansainvälisten järjestöjen ja maiden kanssa; on erityisen huolestunut jatkuvasti havaituista pienimuotoisista kyberhyökkäyksistä tai kriittisen infrastruktuurin järjestelmiin tunkeutumisista, jotka ovat uinuvassa tilassa mutta joilla voi olla suuri vaikutus; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan redundanssia kriittisen infrastruktuurin järjestelmissään, kuten sähköntuotannossa ja strategisessa viestinnässä, kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

65.

suhtautuu myönteisesti neuvoston hyväksymään päätökseen, jonka mukaan EU voi ensimmäistä kertaa määrätä kohdennettuja rajoittavia toimenpiteitä sellaisten kyberhyökkäysten estämiseksi ja niihin vastaamiseksi, jotka muodostavat ulkoisen uhan EU:lle tai sen jäsenvaltioille, mukaan lukien kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin kohdistuvat kyberhyökkäykset, ja määrätä seuraamuksia kyberhyökkäyksistä vastuussa oleville henkilöille tai yhteisöille; korostaa tarvetta parantaa viisumirajoitusjärjestelmää osana EU:n seuraamusmekanismia hyödyntämällä biometrisiä viisumimenettelyjä, jotta voidaan rajoittaa hybridisodankäyntiin osallistuvien tahojen matkustamista EU:hun väärällä henkilöllisyydellä; korostaa, että kybernäkökohdat on kiireesti sisällytettävä tiiviimmin EU:n kriisinhallintajärjestelmiin; korostaa, että on olennaisen tärkeää tehdä tiiviimpää yhteistyötä kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi näinä aikoina, jolloin niille ollaan erityisen alttiita, jotta voidaan edistää kansainvälistä turvallisuutta ja vakautta kybertoimintaympäristössä; pitää myönteisenä kyberalan nopean toiminnan ryhmiä koskevan PRY-hankkeen hyvää edistystä tältä osin; vaatii vahvempaa tukea Euroopan unionin kyberturvallisuusvirastolle (ENISA) ja kehottaa koordinoimaan tätä tiiviisti Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskuksen kanssa; kehottaa lisäämään EU:n koordinointia kollektiivisen yhteistoiminnan käyttöön ottamiseksi vihamielisissä kyberhäiriötilanteissa sekä tiivistämään yhteistyötä samanmielisten kansainvälisten järjestöjen ja maiden kanssa; on erityisen huolestunut jatkuvasti havaituista pienimuotoisista kyberhyökkäyksistä tai kriittisen infrastruktuurin järjestelmiin tunkeutumisista, jotka ovat uinuvassa tilassa mutta joilla voi olla suuri vaikutus; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan redundanssia kriittisen infrastruktuurin järjestelmissään, kuten sähköntuotannossa ja strategisessa viestinnässä, kaikilla tasoilla;

| 66. | panee merkille kyber- ja automatisoitujen tiedusteluvalmiuksien kasvavan merkityksen ja korostaa, että niihin liittyy uhkia kaikkien jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten kannalta; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita parantamaan jatkossakin kyberteknologioitaan ja automatisoituja teknologioitaan ja kannustaa edelleen tekemään yhteistyötä näiden teknisten edistysaskelten osalta; |
| --- | --- |

66.

panee merkille kyber- ja automatisoitujen tiedusteluvalmiuksien kasvavan merkityksen ja korostaa, että niihin liittyy uhkia kaikkien jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten kannalta; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita parantamaan jatkossakin kyberteknologioitaan ja automatisoituja teknologioitaan ja kannustaa edelleen tekemään yhteistyötä näiden teknisten edistysaskelten osalta;

| 67. | korostaa, että on tärkeää saavuttaa kvanttilaskentavalmiudet, ja painottaa, että on tehostettava EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyötä tällä alalla sen varmistamiseksi, että kvanttilaskenta toteutuu ensimmäisenä sellaisten kumppaneiden välillä, joilla on lämpimät suhteet ja samat tavoitteet; |
| --- | --- |

67.

korostaa, että on tärkeää saavuttaa kvanttilaskentavalmiudet, ja painottaa, että on tehostettava EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyötä tällä alalla sen varmistamiseksi, että kvanttilaskenta toteutuu ensimmäisenä sellaisten kumppaneiden välillä, joilla on lämpimät suhteet ja samat tavoitteet;

| 68. | panee merkille avaruusturvallisuuden ja satelliittien kasvavan merkityksen; korostaa Euroopan unionin satelliittikeskuksen merkitystä ja pyytää virastoa tekemään analyysin ja antamaan kertomuksen EU:n ja jäsenvaltioiden satelliittien turvallisuudesta ja/tai alttiudesta avaruusromulle, kyberhyökkäyksille ja suorille ohjushyökkäyksille; |
| --- | --- |

68.

panee merkille avaruusturvallisuuden ja satelliittien kasvavan merkityksen; korostaa Euroopan unionin satelliittikeskuksen merkitystä ja pyytää virastoa tekemään analyysin ja antamaan kertomuksen EU:n ja jäsenvaltioiden satelliittien turvallisuudesta ja/tai alttiudesta avaruusromulle, kyberhyökkäyksille ja suorille ohjushyökkäyksille;

Annetaan unionille keinot panna YTPP täytäntöön

Annetaan unionille keinot panna YTPP täytäntöön

| 69. | korostaa, että riittävät taloudelliset voimavarat, henkilöstö ja resurssit ovat olennaisen tärkeitä sen varmistamiseksi, että unionilla on vahvuus ja kyky edistää rauhaa ja turvallisuutta rajojensa sisällä ja koko maailmassa; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan poliittista tahtoa vastata EU:n puolustusalan tavoitteisiin ja täyttää sitoumuksensa; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että riittävät taloudelliset voimavarat, henkilöstö ja resurssit ovat olennaisen tärkeitä sen varmistamiseksi, että unionilla on vahvuus ja kyky edistää rauhaa ja turvallisuutta rajojensa sisällä ja koko maailmassa; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan poliittista tahtoa vastata EU:n puolustusalan tavoitteisiin ja täyttää sitoumuksensa;

| 70. | pitää valitettavana Eurooppa-neuvoston monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä osoittamaa turvallisuus- ja puolustusaloitteita koskevan kunnianhimon puutetta; kehottaa komissiota esittämään ja panemaan täytäntöön kunnianhimoisen strategisen työohjelman Euroopan puolustusrahastolle (sekä tutkimukselle että muulle), millä pyritään vahvistamaan yhteistyötoimia ja rajat ylittävää yhteistyötä koko unionissa, ja sotilaalliselle liikkuvuudelle, jotta autetaan jäsenvaltioita toimimaan nopeammin ja tehokkaammin, myös rahoittamalla kaksikäyttöistä liikenneinfrastruktuuria ja yksinkertaistamalla diplomaattisia selvityksiä ja tullisääntöjä;; kehottaa EU:ta rakentamaan oman ballististen ohjusten vastaisen puolustusjärjestelmänsä sekä yhdennetyn ja kerrostetun strategisen ilmapuolustusjärjestelmän, joka olisi suunniteltu torjumaan myös hyperääniohjuksia; muistuttaa, että unionin kansalaiset ovat selkeästi ja johdonmukaisesti kehottaneet EU:ta vahvistamaan rooliaan kestävän vakauden ja turvallisuuden tuottamisessa ja että tämä voidaan saavuttaa vain riittävillä rahoitusvaroilla ja kunnianhimoisella monivuotisella rahoituskehyksellä ulkoisten toimien ja puolustuksen alalla; |
| --- | --- |

70.

pitää valitettavana Eurooppa-neuvoston monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä osoittamaa turvallisuus- ja puolustusaloitteita koskevan kunnianhimon puutetta; kehottaa komissiota esittämään ja panemaan täytäntöön kunnianhimoisen strategisen työohjelman Euroopan puolustusrahastolle (sekä tutkimukselle että muulle), millä pyritään vahvistamaan yhteistyötoimia ja rajat ylittävää yhteistyötä koko unionissa, ja sotilaalliselle liikkuvuudelle, jotta autetaan jäsenvaltioita toimimaan nopeammin ja tehokkaammin, myös rahoittamalla kaksikäyttöistä liikenneinfrastruktuuria ja yksinkertaistamalla diplomaattisia selvityksiä ja tullisääntöjä;; kehottaa EU:ta rakentamaan oman ballististen ohjusten vastaisen puolustusjärjestelmänsä sekä yhdennetyn ja kerrostetun strategisen ilmapuolustusjärjestelmän, joka olisi suunniteltu torjumaan myös hyperääniohjuksia; muistuttaa, että unionin kansalaiset ovat selkeästi ja johdonmukaisesti kehottaneet EU:ta vahvistamaan rooliaan kestävän vakauden ja turvallisuuden tuottamisessa ja että tämä voidaan saavuttaa vain riittävillä rahoitusvaroilla ja kunnianhimoisella monivuotisella rahoituskehyksellä ulkoisten toimien ja puolustuksen alalla;

| 71. | varoittaa, että vaarana on se, että monivuotisessa rahoituskehyksessä ei pyritä kunnianhimoisesti rahoittamaan Euroopan puolustusta koskevia aloitteita ja että covid-19-kriisin seurauksena kansallisiin puolustusbudjetteihin tehdään merkittäviä ja koordinoimattomia leikkauksia; korostaa, että jäsenvaltioiden on osoitettava tarvittavat taloudelliset resurssit kansallisella tasolla, jotta unionille voidaan antaa kyky toimia maailmanlaajuisena rauhan edistäjänä; yhtyy tältä osin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arvioon, jonka mukaan ”EU:n jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole läheskään niitä sotilaallisia voimavaroja, joita tarvittaisiin EU:n sotilaallisen tavoitetason saavuttamiseksi”; |
| --- | --- |

71.

varoittaa, että vaarana on se, että monivuotisessa rahoituskehyksessä ei pyritä kunnianhimoisesti rahoittamaan Euroopan puolustusta koskevia aloitteita ja että covid-19-kriisin seurauksena kansallisiin puolustusbudjetteihin tehdään merkittäviä ja koordinoimattomia leikkauksia; korostaa, että jäsenvaltioiden on osoitettava tarvittavat taloudelliset resurssit kansallisella tasolla, jotta unionille voidaan antaa kyky toimia maailmanlaajuisena rauhan edistäjänä; yhtyy tältä osin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arvioon, jonka mukaan ”EU:n jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole läheskään niitä sotilaallisia voimavaroja, joita tarvittaisiin EU:n sotilaallisen tavoitetason saavuttamiseksi”;

| 72. | muistuttaa, että vaikka Euroopan yhteiset puolustushankkeet ja -aloitteet ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä korjaamaan puutteita puolustukseen liittyvän t&k-toiminnan alalla, yhdistämään resursseja ja koordinoimaan työtä, jäsenvaltiot tuottavat edelleen suurimman osan YTPP-operaatioihin käytetyistä puolustusresursseista ja maksavat ne kansallisista puolustusbudjeteista; |
| --- | --- |

72.

muistuttaa, että vaikka Euroopan yhteiset puolustushankkeet ja -aloitteet ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä korjaamaan puutteita puolustukseen liittyvän t&k-toiminnan alalla, yhdistämään resursseja ja koordinoimaan työtä, jäsenvaltiot tuottavat edelleen suurimman osan YTPP-operaatioihin käytetyistä puolustusresursseista ja maksavat ne kansallisista puolustusbudjeteista;

| 73. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan virallista sitoutumistaan neuvoston tasolla ja ottamaan vastuun neuvostossa tekemistään päätöksistä, jotka koskevat siviili- ja sotilasoperaatioiden käynnistämistä, antamalla unionille tarvittavan henkilöstön ja voimavarat niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joista ne ovat yksimielisesti sopineet, ja siten toteuttamaan sitoumuksensa edistää Euroopan unionin turvallisuutta; |
| --- | --- |

73.

kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan virallista sitoutumistaan neuvoston tasolla ja ottamaan vastuun neuvostossa tekemistään päätöksistä, jotka koskevat siviili- ja sotilasoperaatioiden käynnistämistä, antamalla unionille tarvittavan henkilöstön ja voimavarat niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joista ne ovat yksimielisesti sopineet, ja siten toteuttamaan sitoumuksensa edistää Euroopan unionin turvallisuutta;

| 74. | korostaa kansainvälisen YTPP-operaatioihin osallistumisen merkitystä eurooppalaisia valmiuksia vahvistavana tekijänä ja vaatii panemaan vahvemmin täytäntöön nykyiset osallistumista koskevat puitesopimukset, joilla edistetään rauhan- ja turvallisuustoimien kollektiivista luonnetta; |
| --- | --- |

74.

korostaa kansainvälisen YTPP-operaatioihin osallistumisen merkitystä eurooppalaisia valmiuksia vahvistavana tekijänä ja vaatii panemaan vahvemmin täytäntöön nykyiset osallistumista koskevat puitesopimukset, joilla edistetään rauhan- ja turvallisuustoimien kollektiivista luonnetta;

| 75. | panee merkille EU:n satelliittikeskuksen tekemän tärkeän työn ja korostaa, että unionilla on oltava riittävät resurssit avaruuskuvien ja tiedustelutietojen keräämisen alalla; korostaa, että EU:n satelliittikeskuksen olisi saatava rakenteellista unionin rahoitusta, jotta se voi edelleen osallistua unionin toimiin, erityisesti tarjotakseen korkean resoluution satelliittikuvantamista YTPP-operaatioiden tueksi; |
| --- | --- |

75.

panee merkille EU:n satelliittikeskuksen tekemän tärkeän työn ja korostaa, että unionilla on oltava riittävät resurssit avaruuskuvien ja tiedustelutietojen keräämisen alalla; korostaa, että EU:n satelliittikeskuksen olisi saatava rakenteellista unionin rahoitusta, jotta se voi edelleen osallistua unionin toimiin, erityisesti tarjotakseen korkean resoluution satelliittikuvantamista YTPP-operaatioiden tueksi;

Kunnianhimoisen EU:n toimintasuunnitelman laatiminen maailmanlaajuista asevalvontaa, asesulkua ja aseriisuntaa varten

Kunnianhimoisen EU:n toimintasuunnitelman laatiminen maailmanlaajuista asevalvontaa, asesulkua ja aseriisuntaa varten

| 76. | on huolissaan kansainvälisiin arvoihin ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvista nykyisistä uhkista sekä maailmanlaajuisen asesulku- ja aseriisuntajärjestelmän mahdollisesta tulevasta rapautumisesta; pelkää, että tärkeimpien asevalvontasopimusten noudattamatta jättäminen, vetäytyminen niistä tai niiden voimassaolon jatkamatta jättäminen vahingoittaisi vakavasti kansainvälisiä asevalvontajärjestelmiä, jotka ovat turvanneet vakauden vuosikymmeniksi, ja heikentäisi ydinasevaltioiden välisiä suhteita ja voisi suoraan uhata Euroopan turvallisuutta erityisesti taktisten ja lyhyen ja keskimatkan ydinaseiden sääntelyä ja vähentämistä koskevien normien puutteen osalta ja voisi johtaa uuteen ydinasevarustelukilpaan; korostaa, että on palautettava kiireellisesti rajat ylittävä luottamus; |
| --- | --- |

76.

on huolissaan kansainvälisiin arvoihin ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvista nykyisistä uhkista sekä maailmanlaajuisen asesulku- ja aseriisuntajärjestelmän mahdollisesta tulevasta rapautumisesta; pelkää, että tärkeimpien asevalvontasopimusten noudattamatta jättäminen, vetäytyminen niistä tai niiden voimassaolon jatkamatta jättäminen vahingoittaisi vakavasti kansainvälisiä asevalvontajärjestelmiä, jotka ovat turvanneet vakauden vuosikymmeniksi, ja heikentäisi ydinasevaltioiden välisiä suhteita ja voisi suoraan uhata Euroopan turvallisuutta erityisesti taktisten ja lyhyen ja keskimatkan ydinaseiden sääntelyä ja vähentämistä koskevien normien puutteen osalta ja voisi johtaa uuteen ydinasevarustelukilpaan; korostaa, että on palautettava kiireellisesti rajat ylittävä luottamus;

| 77. | panee huolestuneena merkille ydinaseiden hyödyllisyyttä koskevan vaarallisen retoriikan normaalistumisen; toteaa jälleen, että kansainvälinen rauha ja turvallisuus ovat vahvempia maailmassa, jossa ei ole ydinaseita ja jossa ne eivät leviä, ja että aseistariisunta merkitsee aktiivisten ydinkärkien vähentämisen lisäksi tällaisten aseiden sotilaallisen ja poliittisen roolin supistamista; |
| --- | --- |

77.

panee huolestuneena merkille ydinaseiden hyödyllisyyttä koskevan vaarallisen retoriikan normaalistumisen; toteaa jälleen, että kansainvälinen rauha ja turvallisuus ovat vahvempia maailmassa, jossa ei ole ydinaseita ja jossa ne eivät leviä, ja että aseistariisunta merkitsee aktiivisten ydinkärkien vähentämisen lisäksi tällaisten aseiden sotilaallisen ja poliittisen roolin supistamista;

| 78. | vahvistaa täyden tukensa EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoutumiselle ydinsulkusopimukseen ydinsulku- ja aseriisuntajärjestelmän kulmakivenä; toistaa kehotuksensa muodostaa ennen konferenssia vahva EU:n yhteinen kanta, jossa vaaditaan hyväksymään ydinsulkusopimuksen 10. tarkistuskonferenssissa konkreettisia ja tehokkaita toimenpiteitä, jotka olisivat keskeinen tekijä strategisen vakauden säilyttämisessä ja uuden kilpavarustelun välttämisessä; |
| --- | --- |

78.

vahvistaa täyden tukensa EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoutumiselle ydinsulkusopimukseen ydinsulku- ja aseriisuntajärjestelmän kulmakivenä; toistaa kehotuksensa muodostaa ennen konferenssia vahva EU:n yhteinen kanta, jossa vaaditaan hyväksymään ydinsulkusopimuksen 10. tarkistuskonferenssissa konkreettisia ja tehokkaita toimenpiteitä, jotka olisivat keskeinen tekijä strategisen vakauden säilyttämisessä ja uuden kilpavarustelun välttämisessä;

| 79. | toistaa syvän pahoittelunsa siitä, että Yhdysvallat ja Venäjän federaatio vetäytyivät keskipitkän kantaman ydinaseita koskevasta INF-sopimuksesta; panee merkille Venäjän vastuun sopimuksen kuihtumisesta, sillä se laiminlöi jatkuvasti sopimuksen noudattamisen; pitää valitettavana, että sopimuksen raukeaminen voi johtaa jännitteiden kärjistymiseen ja ydin- ja sotilaallisten uhkien ja riskien lisääntymiseen ja vaarantaa samalla asevalvontajärjestelmien tulevaisuuden; korostaa vastustavansa painokkaasti uutta asevarustelua Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation välillä sekä sen mahdollisia vaikutuksia Eurooppaan ja Euroopan maaperällä tapahtuvaa uudelleenmilitarisointia; kehottaa neuvostoa ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa käynnistämään EU:n johdolla aloitteen INF-sopimuksen muuttamiseksi monenväliseksi sopimukseksi; |
| --- | --- |

79.

toistaa syvän pahoittelunsa siitä, että Yhdysvallat ja Venäjän federaatio vetäytyivät keskipitkän kantaman ydinaseita koskevasta INF-sopimuksesta; panee merkille Venäjän vastuun sopimuksen kuihtumisesta, sillä se laiminlöi jatkuvasti sopimuksen noudattamisen; pitää valitettavana, että sopimuksen raukeaminen voi johtaa jännitteiden kärjistymiseen ja ydin- ja sotilaallisten uhkien ja riskien lisääntymiseen ja vaarantaa samalla asevalvontajärjestelmien tulevaisuuden; korostaa vastustavansa painokkaasti uutta asevarustelua Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation välillä sekä sen mahdollisia vaikutuksia Eurooppaan ja Euroopan maaperällä tapahtuvaa uudelleenmilitarisointia; kehottaa neuvostoa ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa käynnistämään EU:n johdolla aloitteen INF-sopimuksen muuttamiseksi monenväliseksi sopimukseksi;

| 80. | muistuttaa, että tehokkaat kansainväliset asevalvonta-, aseriisunta- ja asesulkujärjestelmät ovat Euroopan ja koko maailman turvallisuuden ja vakauden kulmakivi; |
| --- | --- |

80.

muistuttaa, että tehokkaat kansainväliset asevalvonta-, aseriisunta- ja asesulkujärjestelmät ovat Euroopan ja koko maailman turvallisuuden ja vakauden kulmakivi;

| 81. | kehottaa Yhdysvaltoja ja Venäjän federaatiota saavuttamaan lisää edistystä neuvotteluissa uuden START-sopimuksen, jonka on määrä päättyä helmikuussa 2021, voimassaolon jatkamiseksi; katsoo, että sopimuksen voimassaolon jatkaminen antaisi kummallekin allekirjoittajavaltiolle lisäaikaa jatkaa neuvotteluja uudesta asevalvontavälineestä sopimiseksi; kehottaa ottamaan välittömästi muut valtiot, erityisesti Kiinan, mukaan kaikkiin olemassa oleviin (kuten uusi START-sopimus, INF ja Avoin taivas -sopimus) tai tuleviin ydinaseiden valvontavälineitä koskeviin neuvotteluihin; |
| --- | --- |

81.

kehottaa Yhdysvaltoja ja Venäjän federaatiota saavuttamaan lisää edistystä neuvotteluissa uuden START-sopimuksen, jonka on määrä päättyä helmikuussa 2021, voimassaolon jatkamiseksi; katsoo, että sopimuksen voimassaolon jatkaminen antaisi kummallekin allekirjoittajavaltiolle lisäaikaa jatkaa neuvotteluja uudesta asevalvontavälineestä sopimiseksi; kehottaa ottamaan välittömästi muut valtiot, erityisesti Kiinan, mukaan kaikkiin olemassa oleviin (kuten uusi START-sopimus, INF ja Avoin taivas -sopimus) tai tuleviin ydinaseiden valvontavälineitä koskeviin neuvotteluihin;

| 82. | pitää valitettavana, että Venäjä on pannut Avoin taivas -sopimuksen mukaiset velvoitteensa täytäntöön valikoivasti; pitää erittäin valitettavana Yhdysvaltojen päätöstä vetäytyä Avoin taivas -sopimuksesta, joka on merkittävä asevalvontaväline, joka on edistänyt luottamuksen rakentamista ja tarjonnut pienemmille valtioille arvokkaita valmiuksia valvoa ja todentaa naapureidensa sotilaallista toimintaa; kehottaa jäljellä olevia allekirjoittajavaltioita jatkamaan sopimuksen täytäntöönpanoa ja varmistamaan samalla, että se säilyy toimivana ja hyödyllisenä; kehottaa Yhdysvaltoja kumoamaan päätöksensä vetäytyä Avoin taivas -sopimuksesta; |
| --- | --- |

82.

pitää valitettavana, että Venäjä on pannut Avoin taivas -sopimuksen mukaiset velvoitteensa täytäntöön valikoivasti; pitää erittäin valitettavana Yhdysvaltojen päätöstä vetäytyä Avoin taivas -sopimuksesta, joka on merkittävä asevalvontaväline, joka on edistänyt luottamuksen rakentamista ja tarjonnut pienemmille valtioille arvokkaita valmiuksia valvoa ja todentaa naapureidensa sotilaallista toimintaa; kehottaa jäljellä olevia allekirjoittajavaltioita jatkamaan sopimuksen täytäntöönpanoa ja varmistamaan samalla, että se säilyy toimivana ja hyödyllisenä; kehottaa Yhdysvaltoja kumoamaan päätöksensä vetäytyä Avoin taivas -sopimuksesta;

| 83. | pitää myönteisenä EU:n rahoitusta Kemiallisten aseiden kieltojärjestön (OPCW) hankkeille ja toimille; pitää myönteisenä, että neuvosto on hyväksynyt horisontaalisen pakotejärjestelmän, jolla puututaan kemiallisten aseiden lisääntyvään käyttöön ja leviämiseen; tuomitsee kemiallisten aseiden viimeaikaisen käytön ja katsoo sen, että tällaisista tapauksista ei joudu vastuuseen, vievän pohjaa kemiallisten aseiden vastaiselta kansainväliseltä normilta; kehottaa EU:ta olemaan aloitteellinen puuttumisessa kemiallisten aseiden käytön rankaisemattomuuteen ja pohtimaan, miten voitaisiin lujittaa Kemiallisten aseiden kieltojärjestö OPCW:tä syyllisten nopean ja tarkan toteamisen ja tehokkaiden vastatoimimekanismien varmistamiseksi; kehottaa EU:ta jatkamaan ponnistelujaan kemiallisten aseiden leviämisen ja käytön torjumiseksi ja tukemaan kemiallisten aseiden kieltosopimuksen mukaista kemiallisten aseiden maailmanlaajuista kieltoa; |
| --- | --- |

83.

pitää myönteisenä EU:n rahoitusta Kemiallisten aseiden kieltojärjestön (OPCW) hankkeille ja toimille; pitää myönteisenä, että neuvosto on hyväksynyt horisontaalisen pakotejärjestelmän, jolla puututaan kemiallisten aseiden lisääntyvään käyttöön ja leviämiseen; tuomitsee kemiallisten aseiden viimeaikaisen käytön ja katsoo sen, että tällaisista tapauksista ei joudu vastuuseen, vievän pohjaa kemiallisten aseiden vastaiselta kansainväliseltä normilta; kehottaa EU:ta olemaan aloitteellinen puuttumisessa kemiallisten aseiden käytön rankaisemattomuuteen ja pohtimaan, miten voitaisiin lujittaa Kemiallisten aseiden kieltojärjestö OPCW:tä syyllisten nopean ja tarkan toteamisen ja tehokkaiden vastatoimimekanismien varmistamiseksi; kehottaa EU:ta jatkamaan ponnistelujaan kemiallisten aseiden leviämisen ja käytön torjumiseksi ja tukemaan kemiallisten aseiden kieltosopimuksen mukaista kemiallisten aseiden maailmanlaajuista kieltoa;

| 84. | ilmaisee syvän huolensa tunnetun venäläisen oppositiojohtajan Aleksei Navalnyin murhayrityksestä, jossa käytettiin kiellettyä hermomyrkkyä, jota pidetään kemiallisten aseiden kieltosopimuksen mukaisesti kemiallisen aseen käyttönä ja joka on siten vakava kansainvälisten normien rikkominen; vaatii, että asia tutkitaan riippumattomasti kansainvälisellä tasolla; suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen määrätä pakotteita saattaakseen kaikki myrkytyksestä vastuussa olevat edesvastuuseen; |
| --- | --- |

84.

ilmaisee syvän huolensa tunnetun venäläisen oppositiojohtajan Aleksei Navalnyin murhayrityksestä, jossa käytettiin kiellettyä hermomyrkkyä, jota pidetään kemiallisten aseiden kieltosopimuksen mukaisesti kemiallisen aseen käyttönä ja joka on siten vakava kansainvälisten normien rikkominen; vaatii, että asia tutkitaan riippumattomasti kansainvälisellä tasolla; suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen määrätä pakotteita saattaakseen kaikki myrkytyksestä vastuussa olevat edesvastuuseen;

| 85. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa antamaan ehdotuksia unionissa käytettävissä olevan aseiden leviämisen estämisen ja asevalvonnan alan asiantuntemuksen lujittamiseksi ja varmistamaan, että unioni ottaa vahvan ja rakentavan roolin pyrittäessä kehittämään ja lujittamaan maailmanlaajuisia sääntöihin perustuvia aseiden leviämisen estämistoimia sekä asevalvonnan ja aseriisunnan rakenteita; pitää tässä mielessä myönteisenä aseriisuntaa ja asesulkua käsittelevän uuden erityislähettilään nimittämistä; toteaa, että asevalvonnan alalla tarvitaan pikaisesti uusia kansainvälisiä sopimuksia; toteaa, että ydinpelotteen yhteydessä hyperääniohjusten kehittäminen voi heikentää molemminpuolisen tuhon periaatteita, ja kehottaa siksi laatimaan EU:n aloitteesta maailmanlaajuisen asevalvontasopimuksen, joka koskee hyperääniasejärjestelmien käyttöä, kantomatkaa, nopeutta, sotilasoppia, ydinräjähdetarkastusta ja sijoittamista rannikoiden läheisyyteen; |
| --- | --- |

85.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa antamaan ehdotuksia unionissa käytettävissä olevan aseiden leviämisen estämisen ja asevalvonnan alan asiantuntemuksen lujittamiseksi ja varmistamaan, että unioni ottaa vahvan ja rakentavan roolin pyrittäessä kehittämään ja lujittamaan maailmanlaajuisia sääntöihin perustuvia aseiden leviämisen estämistoimia sekä asevalvonnan ja aseriisunnan rakenteita; pitää tässä mielessä myönteisenä aseriisuntaa ja asesulkua käsittelevän uuden erityislähettilään nimittämistä; toteaa, että asevalvonnan alalla tarvitaan pikaisesti uusia kansainvälisiä sopimuksia; toteaa, että ydinpelotteen yhteydessä hyperääniohjusten kehittäminen voi heikentää molemminpuolisen tuhon periaatteita, ja kehottaa siksi laatimaan EU:n aloitteesta maailmanlaajuisen asevalvontasopimuksen, joka koskee hyperääniasejärjestelmien käyttöä, kantomatkaa, nopeutta, sotilasoppia, ydinräjähdetarkastusta ja sijoittamista rannikoiden läheisyyteen;

| 86. | toteaa jälleen olevansa täysin sitoutunut säilyttämään toimivat kansainväliset asevalvonta-, aseriisunta- ja asesulkujärjestelmät, jotka ovat Euroopan ja koko maailman turvallisuuden kulmakivi; korostaa antavansa täyden tukensa Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimiston työlle ja YK:n aseriisuntaohjelmalle; muistuttaa sitoutuneensa jatkamaan politiikkaa, jolla pyritään edistämään kaikkien ydinasevarastojen vähentämistä; |
| --- | --- |

86.

toteaa jälleen olevansa täysin sitoutunut säilyttämään toimivat kansainväliset asevalvonta-, aseriisunta- ja asesulkujärjestelmät, jotka ovat Euroopan ja koko maailman turvallisuuden kulmakivi; korostaa antavansa täyden tukensa Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimiston työlle ja YK:n aseriisuntaohjelmalle; muistuttaa sitoutuneensa jatkamaan politiikkaa, jolla pyritään edistämään kaikkien ydinasevarastojen vähentämistä;

| 87. | ottaa huomioon neuvoston päätelmät sen 8. joulukuuta 2008 sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä antaman yhteisen kannan 2008/944/YUTP (13) uudelleentarkastelusta; on vakaasti sitä mieltä, että koska EU on yhä kunnianhimoisempi puolustusalalla, jäsenvaltioiden asevientipolitiikasta on tehtävä yhtenäisempää, avoimempaa ja johdonmukaisempaa ja julkista valvontaa on vahvistettava; kehottaa jäsenvaltioita tasoittamaan erilaiset tulkintansa yhteisestä kannasta ja noudattamaan täysimääräisesti sen kahdeksaa kriteeriä ja etenkin panemaan tiukasti täytäntöön alueellista vakautta koskevan kriteerin 4 ja lakkaamaan viemästä ulkomaille sotilastarvikkeita, joita voitaisiin käyttää muita jäsenvaltioita vastaan; pitää myönteisinä pyrkimyksiä lisätä aseviennin avoimuutta sekä julkista ja parlamentaarista valvontaa; kehottaa toteuttamaan yhteisiä toimia riskinarvioinnin, loppukäyttäjien tarkastusten ja toimitusten jälkeisten tarkastusten parantamiseksi; |
| --- | --- |

87.

ottaa huomioon neuvoston päätelmät sen 8. joulukuuta 2008 sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä antaman yhteisen kannan 2008/944/YUTP (13

| 88. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan asevientiä koskevia EU:n käytännesääntöjä; muistuttaa, että kaikkien jäsenvaltioiden on sovellettava tiukasti neuvoston yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP vahvistettuja sääntöjä; muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Turkkia koskevan asevientipolitiikkansa osalta vahvoihin kansallisiin kantoihin yhteisen kannan 2008/944/YUTP mukaisesti sekä soveltamaan tiukasti sen alueellista vakautta koskevaa kriteeriä 4; toistaa varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle esittämänsä kehotukset, että niin kauan kuin Turkki jatkaa itäisellä Välimerellä laittomia yksipuolisia toimiaan, jotka ovat ristiriidassa jonkin jäsenvaltion (erityisesti Kreikan ja Kyproksen) itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisen oikeuden kanssa eikä osallistu kansainväliseen oikeuteen perustuvaan vuoropuheluun, varapuheenjohtajan / korkean edustajan on tarpeen tehdä neuvostossa aloite, että kaikki jäsenvaltiot pysäyttävät kaikentyyppisten sotilastarvikkeiden, mukaan lukien aseet, kaksikäyttötuotteisiin tarkoitetut aseet ja taitotieto, viennin Turkkiin yhteisen kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

88.

kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan asevientiä koskevia EU:n käytännesääntöjä; muistuttaa, että kaikkien jäsenvaltioiden on sovellettava tiukasti neuvoston yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP vahvistettuja sääntöjä; muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Turkkia koskevan asevientipolitiikkansa osalta vahvoihin kansallisiin kantoihin yhteisen kannan 2008/944/YUTP mukaisesti sekä soveltamaan tiukasti sen alueellista vakautta koskevaa kriteeriä 4; toistaa varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle esittämänsä kehotukset, että niin kauan kuin Turkki jatkaa itäisellä Välimerellä laittomia yksipuolisia toimiaan, jotka ovat ristiriidassa jonkin jäsenvaltion (erityisesti Kreikan ja Kyproksen) itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisen oikeuden kanssa eikä osallistu kansainväliseen oikeuteen perustuvaan vuoropuheluun, varapuheenjohtajan / korkean edustajan on tarpeen tehdä neuvostossa aloite, että kaikki jäsenvaltiot pysäyttävät kaikentyyppisten sotilastarvikkeiden, mukaan lukien aseet, kaksikäyttötuotteisiin tarkoitetut aseet ja taitotieto, viennin Turkkiin yhteisen kannan mukaisesti;

| 89. | suhtautuu myönteisesti EU:n toimiin, joilla pyritään tukemaan asekauppasopimuksen maailmanlaajuista soveltamista, ja kehottaa kaikkia suuria aseviejämaita allekirjoittamaan ja ratifioimaan sopimuksen mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

89.

suhtautuu myönteisesti EU:n toimiin, joilla pyritään tukemaan asekauppasopimuksen maailmanlaajuista soveltamista, ja kehottaa kaikkia suuria aseviejämaita allekirjoittamaan ja ratifioimaan sopimuksen mahdollisimman pian;

| 90. | panee merkille, että tekoälyalan tekninen kehitys tuo mukanaan uusia eettisiä haasteita; kehottaa EU:ta ottamaan johtoaseman maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä luoda kattava sääntelykehys, jolla varmistetaan, että kohteiden valintaa ja kohteisiin hyökkäämistä, jotka ovat kriittisiä toimintoja, valvotaan merkityksellisesti ihmisvoimin tekoälypohjaisten aseiden kehittämisessä ja käytössä; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvostoa hyväksymään autonomisia asejärjestelmiä koskevan yhteisen kannan, jolla varmistetaan, että asejärjestelmien kriittisiä toimintoja valvotaan merkityksellisesti ihmisvoimin; vaatii kansainvälisten neuvottelujen aloittamista tietyssä määrin autonomisten aseiden yhteisestä määritelmästä ja niiden käyttöä koskevasta viitekehyksestä ja kehottaa ottamaan käyttöön oikeudellisesti sitovan välineen, jolla kielletään tappavat autonomiset aseet, joita ei valvota merkityksellisesti ihmisvoimin; |
| --- | --- |

90.

panee merkille, että tekoälyalan tekninen kehitys tuo mukanaan uusia eettisiä haasteita; kehottaa EU:ta ottamaan johtoaseman maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä luoda kattava sääntelykehys, jolla varmistetaan, että kohteiden valintaa ja kohteisiin hyökkäämistä, jotka ovat kriittisiä toimintoja, valvotaan merkityksellisesti ihmisvoimin tekoälypohjaisten aseiden kehittämisessä ja käytössä; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvostoa hyväksymään autonomisia asejärjestelmiä koskevan yhteisen kannan, jolla varmistetaan, että asejärjestelmien kriittisiä toimintoja valvotaan merkityksellisesti ihmisvoimin; vaatii kansainvälisten neuvottelujen aloittamista tietyssä määrin autonomisten aseiden yhteisestä määritelmästä ja niiden käyttöä koskevasta viitekehyksestä ja kehottaa ottamaan käyttöön oikeudellisesti sitovan välineen, jolla kielletään tappavat autonomiset aseet, joita ei valvota merkityksellisesti ihmisvoimin;

| 91. | kehottaa EU:ta ottamaan johtoaseman maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä luoda kattava ja tehokas maailmanlaajuinen asevalvontajärjestelmä, jolla valvotaan ohjuksien ja miehittämättömien taisteluajoneuvojen teknologian leviämistä; |
| --- | --- |

91.

kehottaa EU:ta ottamaan johtoaseman maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä luoda kattava ja tehokas maailmanlaajuinen asevalvontajärjestelmä, jolla valvotaan ohjuksien ja miehittämättömien taisteluajoneuvojen teknologian leviämistä;

Demokraattisen valvonnan, legitimiteetin ja osallistavan osallistumisen varmistaminen

Demokraattisen valvonnan, legitimiteetin ja osallistavan osallistumisen varmistaminen

| 92. | korostaa, että parlamentin on käsiteltävä kaikkia puolustusasioita johdonmukaisella tavalla; kehottaa arvioimaan uudelleen ja laajentamaan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan toimeksiantoa, kun otetaan huomioon EU:n tason puolustusaloitteiden kasvava määrä ja komission puolustusteollisuuden ja avaruusasioiden pääosaston (DEFIS) perustaminen; |
| --- | --- |

92.

korostaa, että parlamentin on käsiteltävä kaikkia puolustusasioita johdonmukaisella tavalla; kehottaa arvioimaan uudelleen ja laajentamaan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan toimeksiantoa, kun otetaan huomioon EU:n tason puolustusaloitteiden kasvava määrä ja komission puolustusteollisuuden ja avaruusasioiden pääosaston (DEFIS) perustaminen;

| 93. | suhtautuu myönteisesti säännöllisiin keskusteluihin varapuheenjohtajan / korkean edustajan kanssa YTPP-kysymyksistä ja kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että parlamentin näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon; korostaa tarvetta varmistaa EU:n erityisedustajien, erityislähettiläiden sekä operaatioiden komentajien säännölliset tiedotustilaisuudet; katsoo, että parlamenttia olisi kuultava etukäteen YTPP-operaatioiden strategisesta suunnittelusta, niiden toimeksiantojen muuttamisesta ja niiden lopettamista koskevista suunnitelmista; kehottaa panemaan SEU-sopimuksen 36 artiklan kattavasti täytäntöön; |
| --- | --- |

93.

suhtautuu myönteisesti säännöllisiin keskusteluihin varapuheenjohtajan / korkean edustajan kanssa YTPP-kysymyksistä ja kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että parlamentin näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon; korostaa tarvetta varmistaa EU:n erityisedustajien, erityislähettiläiden sekä operaatioiden komentajien säännölliset tiedotustilaisuudet; katsoo, että parlamenttia olisi kuultava etukäteen YTPP-operaatioiden strategisesta suunnittelusta, niiden toimeksiantojen muuttamisesta ja niiden lopettamista koskevista suunnitelmista; kehottaa panemaan SEU-sopimuksen 36 artiklan kattavasti täytäntöön;

| 94. | korostaa tarvetta kehittää yhä tiiviimpää yhteistyötä kansallisten parlamenttien kanssa YTPP-asioissa, jotta voidaan varmistaa vahvempi vastuuvelvollisuus, avoimuus ja valvonta; |
| --- | --- |

94.

korostaa tarvetta kehittää yhä tiiviimpää yhteistyötä kansallisten parlamenttien kanssa YTPP-asioissa, jotta voidaan varmistaa vahvempi vastuuvelvollisuus, avoimuus ja valvonta;

| 95. | muistuttaa, että on tärkeää parantaa kansalaisyhteiskunnan käytettävissä olevia välineitä, jotta varmistetaan sen merkityksellinen ja huomattava osallistuminen puolustukseen liittyvän politiikan muotoiluun ja sen tehokkaaseen valvontaan; |
| --- | --- |

95.

muistuttaa, että on tärkeää parantaa kansalaisyhteiskunnan käytettävissä olevia välineitä, jotta varmistetaan sen merkityksellinen ja huomattava osallistuminen puolustukseen liittyvän politiikan muotoiluun ja sen tehokkaaseen valvontaan;

o

o o

| 96. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Naton pääsihteerille, turvallisuus- ja puolustusalalla toimiville EU-virastoille sekä jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

96.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Naton pääsihteerille, turvallisuus- ja puolustusalalla toimiville EU-virastoille sekä jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 129 I, 17.5.2019, s. 13.

1

(2)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 50.

2

(3)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 36.

3

(4)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 91.

4

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0008.

5

(6)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 49.

6

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0224.

7

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0130.

8

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0430.

9

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0330.

10

(11)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 86.

11

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

12

(13)  EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99.

13

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/94 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/94

---

P9_TA(2021)0014

Ihmisoikeudet ja demokratia maailmassa ja Euroopan unionin toiminta tällä alalla: vuosikertomus 2019

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2020/2208(INI))

(2021/C 456/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3, 11 ja 17, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3, 11 ja 17,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 8, 21 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 8, 21 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 17 ja 207 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 17 ja 207 artiklan,

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2016 esitellyn Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2016 esitellyn Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon YK:n 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja ihmisoikeuskomitean yleiset huomautukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja ihmisoikeuskomitean yleiset huomautukset,

| — | ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja YK:n taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien komitean yleiset huomautukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja YK:n taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien komitean yleiset huomautukset,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW) ja naisten syrjinnän poistamista käsittelevän YK:n komitean yleiset suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW) ja naisten syrjinnän poistamista käsittelevän YK:n komitean yleiset suositukset,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja siihen liitetyt, 25. toukokuuta 2000 hyväksytyt kaksi valinnaista pöytäkirjaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja siihen liitetyt, 25. toukokuuta 2000 hyväksytyt kaksi valinnaista pöytäkirjaa,

| — | ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2007 tehdyn YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2007 tehdyn YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon HIV:n ja aidsin vastaisesta taistelusta 8. kesäkuuta 2016 annetun YK:n yleiskokouksen poliittisen julistuksen ”HIV and AIDS: On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon HIV:n ja aidsin vastaisesta taistelusta 8. kesäkuuta 2016 annetun YK:n yleiskokouksen poliittisen julistuksen ”HIV and AIDS: On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030”,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1992 annetun YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1992 annetun YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon 22. joulukuuta 2018 hyväksytyn YK:n yleiskokouksen päätöslauselman maailmanlaajuisesta kehotuksesta toteuttaa konkreettisia toimia rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihamielisyyden ja suvaitsemattomuuden poistamiseksi kokonaan sekä Durbanin julistuksen ja toimintaohjelman täytäntöönpanosta ja niiden jatkotoimista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2018 hyväksytyn YK:n yleiskokouksen päätöslauselman maailmanlaajuisesta kehotuksesta toteuttaa konkreettisia toimia rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihamielisyyden ja suvaitsemattomuuden poistamiseksi kokonaan sekä Durbanin julistuksen ja toimintaohjelman täytäntöönpanosta ja niiden jatkotoimista,

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2019 annetun YK:n yleiskokouksen päätöksen nimetä 22. elokuuta uskontoon tai vakaumukseen liittyvien väkivallantekojen uhrien kansainväliseksi muistopäiväksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2019 annetun YK:n yleiskokouksen päätöksen nimetä 22. elokuuta uskontoon tai vakaumukseen liittyvien väkivallantekojen uhrien kansainväliseksi muistopäiväksi,

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2019 hyväksytyn YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2467 konflikteihin liittyvästä seksuaalisesta väkivallasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2019 hyväksytyn YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2467 konflikteihin liittyvästä seksuaalisesta väkivallasta,

| — | ottaa huomioon naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n strategisen toimintamallin 2019–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n strategisen toimintamallin 2019–2024,

| — | ottaa huomioon naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevan EU:n ja YK:n Spotlight-aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevan EU:n ja YK:n Spotlight-aloitteen,

| — | ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman, kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelman ja niiden tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman, kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelman ja niiden tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2019 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 190 väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2019 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 190 väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2019 annetun ILO:n satavuotisjulistuksen työn tulevaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2019 annetun ILO:n satavuotisjulistuksen työn tulevaisuudesta,

| — | ottaa huomioon 16. elokuuta 2019 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan YK:n ympäristöohjelman ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston välisestä yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. elokuuta 2019 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan YK:n ympäristöohjelman ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston välisestä yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon 5. marraskuuta 1992 hyväksytyn kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen sekä alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. marraskuuta 1992 hyväksytyn kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen sekä alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (jäljempänä ”Istanbulin yleissopimus”), jota kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (jäljempänä ”Istanbulin yleissopimus”), jota kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 päivätyn ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman (2015–2019) – ”Ihmisoikeuksien säilyttäminen EU:n asialistan kärjessä” (JOIN(2015)0016), jonka neuvosto hyväksyi 20. heinäkuuta 2015, ja sen kesäkuussa 2017 tehdyn väliarvioinnin (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 päivätyn ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman (2015–2019) – ”Ihmisoikeuksien säilyttäminen EU:n asialistan kärjessä” (JOIN(2015)0016), jonka neuvosto hyväksyi 20. heinäkuuta 2015, ja sen kesäkuussa 2017 tehdyn väliarvioinnin (SWD(2017)0254),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024, jonka neuvosto hyväksyi 17. marraskuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024, jonka neuvosto hyväksyi 17. marraskuuta 2020,

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:n ihmisoikeusfoorumeilla vuonna 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:n ihmisoikeusfoorumeilla vuonna 2019,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät sääntöihin perustuvaa monenvälisyyttä vahvistavasta EU:n toiminnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät sääntöihin perustuvaa monenvälisyyttä vahvistavasta EU:n toiminnasta,

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:ssa ja YK:n yleiskokouksen 74. istunnossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:ssa ja YK:n yleiskokouksen 74. istunnossa,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät demokratiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät demokratiasta,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2013 hyväksytyt EU:n suuntaviivat homo- ja biseksuaalisten sekä trans- ja intersukupuolisten henkilöiden (hlbti) kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2013 hyväksytyt EU:n suuntaviivat homo- ja biseksuaalisten sekä trans- ja intersukupuolisten henkilöiden (hlbti) kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2013 hyväksytyt EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2013 hyväksytyt EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon neuvoston 12. huhtikuuta 2013 ajan tasalle saattamat kuolemanrangaistusta, neuvoston 12. toukokuuta 2014 hyväksymät sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä neuvoston 14. kesäkuuta 2004 hyväksymät ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 12. huhtikuuta 2013 ajan tasalle saattamat kuolemanrangaistusta, neuvoston 12. toukokuuta 2014 hyväksymät sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä neuvoston 14. kesäkuuta 2004 hyväksymät ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon syrjimättömyydestä ulkoisessa toiminnassa annetut EU:n ihmisoikeussuuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi 18. maaliskuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syrjimättömyydestä ulkoisessa toiminnassa annetut EU:n ihmisoikeussuuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi 18. maaliskuuta 2019,

| — | ottaa huomioon turvallista juomavettä ja sanitaatiota koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi 17. kesäkuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon turvallista juomavettä ja sanitaatiota koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi 17. kesäkuuta 2019,

| — | ottaa huomioon suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä vuonna 2019 annetut tarkistetut EU:n politiikan suuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi 16. syyskuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä vuonna 2019 annetut tarkistetut EU:n politiikan suuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi 16. syyskuuta 2019,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2020)0660) sekä EU:n vaalikauden 2019–2024 geopoliittisen ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2020)0660) sekä EU:n vaalikauden 2019–2024 geopoliittisen ohjelman,

| — | ottaa huomioon sukupuolen oikeudellisesta vahvistamisesta kesäkuussa 2020 annetun komission kertomuksen ”Legal Gender Recognition in the EU – The journey of trans people towards full equality”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolen oikeudellisesta vahvistamisesta kesäkuussa 2020 annetun komission kertomuksen ”Legal Gender Recognition in the EU – The journey of trans people towards full equality”,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission yhteisen tiedonannon ”Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma (GAP III) – Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa” (JOIN(2020)0017) sekä 16. joulukuuta 2020 annetut neuvoston puheenjohtajavaltion päätelmät GAP III -toimintasuunnitelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission yhteisen tiedonannon ”Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma (GAP III) – Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa” (JOIN(2020)0017) sekä 16. joulukuuta 2020 annetut neuvoston puheenjohtajavaltion päätelmät GAP III -toimintasuunnitelmasta,

| — | ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston toisen hlbti-tutkimuksen ”A long way to go for LGBTI equality”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston toisen hlbti-tutkimuksen ”A long way to go for LGBTI equality”,

| — | ottaa huomioon 30. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan oikeusasiamiehen päätöksen uskonnon- ja vakaumuksenvapautta EU:n ulkopuolella edistävän EU:n erityislähettilään roolista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan oikeusasiamiehen päätöksen uskonnon- ja vakaumuksenvapautta EU:n ulkopuolella edistävän EU:n erityislähettilään roolista,

| — | ottaa huomioon uskonnon- ja vakaumuksenvapautta EU:n ulkopuolella edistävän EU:n erityislähettilään kertomukset ja Euroopan parlamentin uskonnon- ja vakaumuksenvapautta ja uskonnollista suvaitsevaisuutta käsittelevän laajennetun työryhmän kertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uskonnon- ja vakaumuksenvapautta EU:n ulkopuolella edistävän EU:n erityislähettilään kertomukset ja Euroopan parlamentin uskonnon- ja vakaumuksenvapautta ja uskonnollista suvaitsevaisuutta käsittelevän laajennetun työryhmän kertomukset,

| — | ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman korruptiosta ja ihmisoikeuksista kolmansissa maissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman korruptiosta ja ihmisoikeuksista kolmansissa maissa (1),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman maailman alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaamisesta, maakaappaukset mukaan lukien (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman maailman alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaamisesta, maakaappaukset mukaan lukien (2),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman uskonnon- ja vakaumuksenvapautta EU:n ulkopuolella edistävää EU:n erityislähettilästä koskevista EU:n suuntaviivoista ja toimeksiannosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman uskonnon- ja vakaumuksenvapautta EU:n ulkopuolella edistävää EU:n erityislähettilästä koskevista EU:n suuntaviivoista ja toimeksiannosta (3),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2018 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (4) sekä aiemmat päätöslauselmansa aiemmista vuosikertomuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2018 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (4) sekä aiemmat päätöslauselmansa aiemmista vuosikertomuksista,

| — | ottaa huomioon kaikki työjärjestyksen 144 artiklan mukaisesti ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista vuonna 2019 antamansa päätöslauselmat (niin kutsutut kiireelliset päätöslauselmat), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikki työjärjestyksen 144 artiklan mukaisesti ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista vuonna 2019 antamansa päätöslauselmat (niin kutsutut kiireelliset päätöslauselmat),

| — | ottaa huomioon Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon, joka vuonna 2019 myönnettiin Ilham Tohtille, joka on uiguurien ihmisoikeuksien puolustaja, taloustieteen professori, Kiinan uiguurivähemmistön oikeuksien puolestapuhuja ja poliittinen vanki Kiinassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon, joka vuonna 2019 myönnettiin Ilham Tohtille, joka on uiguurien ihmisoikeuksien puolustaja, taloustieteen professori, Kiinan uiguurivähemmistön oikeuksien puolestapuhuja ja poliittinen vanki Kiinassa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0259/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0259/2020),

| A. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 vietetty EU:n perusoikeuskirjan 10. vuosipäivä on muistuttanut unionia sen ilmaisemasta sitoumuksesta ja perussopimukseen perustuvasta velvollisuudesta toteuttaa määrätietoisesti toimia ihmisoikeuksien suojelemiseksi, edistämiseksi ja toteuttamiseksi niin sen rajojen sisällä kuin niiden ulkopuolellakin; toteaa, että tällä kertaa EU vahvisti sitoumuksensa olla jatkossakin vaikutusvaltainen toimija maailmassa ja säilyttää johtava asemansa demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisena puolustajana; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 vietetty EU:n perusoikeuskirjan 10. vuosipäivä on muistuttanut unionia sen ilmaisemasta sitoumuksesta ja perussopimukseen perustuvasta velvollisuudesta toteuttaa määrätietoisesti toimia ihmisoikeuksien suojelemiseksi, edistämiseksi ja toteuttamiseksi niin sen rajojen sisällä kuin niiden ulkopuolellakin; toteaa, että tällä kertaa EU vahvisti sitoumuksensa olla jatkossakin vaikutusvaltainen toimija maailmassa ja säilyttää johtava asemansa demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisena puolustajana;

| B. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista ja että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen on EU:n perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettu perusoikeus, ja katsoo, että sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen olisi siksi pantava täytäntöön horisontaalisena periaatteena kaikissa EU:n toimissa ja toimintapolitiikoissa ja sisällytettävä niihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista ja että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen on EU:n perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettu perusoikeus, ja katsoo, että sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen olisi siksi pantava täytäntöön horisontaalisena periaatteena kaikissa EU:n toimissa ja toimintapolitiikoissa ja sisällytettävä niihin;

| C. | ottaa huomioon, että kristityt ovat maailman vainotuin uskonnollinen ryhmä ja että 80 prosenttia koko maailman vainotuista uskonnonharjoittajista on kristittyjä; ottaa huomioon, että vainoamisen muodot vaihtelevat rutiininomaisesta syrjinnästä koulutuksessa, työelämässä ja sosiaalisessa elämässä kaikkien ilmaisun muotojen rajoittamiseen ja jopa kristittyihin yhteisöihin kohdistuviin fyysisiin hyökkäyksiin, jotka saattavat täyttää YK:n hyväksymän kansanmurhaa koskevan kansainvälisen määritelmän; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kristityt ovat maailman vainotuin uskonnollinen ryhmä ja että 80 prosenttia koko maailman vainotuista uskonnonharjoittajista on kristittyjä; ottaa huomioon, että vainoamisen muodot vaihtelevat rutiininomaisesta syrjinnästä koulutuksessa, työelämässä ja sosiaalisessa elämässä kaikkien ilmaisun muotojen rajoittamiseen ja jopa kristittyihin yhteisöihin kohdistuviin fyysisiin hyökkäyksiin, jotka saattavat täyttää YK:n hyväksymän kansanmurhaa koskevan kansainvälisen määritelmän;

| D. | katsoo, että vuoden 1995 Pekingin julistuksessa ja toimintaohjelmassa on nyt 25 vuoden ajan korostettu sen tärkeyttä, että naiset saavat yhtäläiset oikeudet ja mahdollisuudet ja että he voivat osallistua tasavertaisesti päätöksentekoon ja demokraattisiin prosesseihin demokratian lujittamiseksi; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että vuoden 1995 Pekingin julistuksessa ja toimintaohjelmassa on nyt 25 vuoden ajan korostettu sen tärkeyttä, että naiset saavat yhtäläiset oikeudet ja mahdollisuudet ja että he voivat osallistua tasavertaisesti päätöksentekoon ja demokraattisiin prosesseihin demokratian lujittamiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että tekoälyn kehittämiseen osallistuu vain vähän naisia, mikä lisää vinoumien riskiä; katsoo, että tieteeseen perustuva koulutus on tärkeää, jotta on mahdollista kartuttaa taitoja ja saada ihmisarvoista työtä ja tulevaisuuden työpaikkoja, mutta sillä on myös tärkeä tehtävä näiden tyypillisesti maskuliinisten alojen sukupuolistereotypioiden murtamisessa, jotta naiset voivat nauttia ihmisoikeuksistaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tekoälyn kehittämiseen osallistuu vain vähän naisia, mikä lisää vinoumien riskiä; katsoo, että tieteeseen perustuva koulutus on tärkeää, jotta on mahdollista kartuttaa taitoja ja saada ihmisarvoista työtä ja tulevaisuuden työpaikkoja, mutta sillä on myös tärkeä tehtävä näiden tyypillisesti maskuliinisten alojen sukupuolistereotypioiden murtamisessa, jotta naiset voivat nauttia ihmisoikeuksistaan täysimääräisesti;

| F. | ottaa huomioon, että kaikissa lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen 30. vuosipäivän juhlallisuuksissa marraskuussa 2019 EU korosti sitoutuneensa laatimaan kattavan strategian lasten ja vanhempien oikeuksista ja asettamaan ne EU:n politiikan keskiöön; toteaa, että parlamentti isännöi 20. marraskuuta 2019 tästä aiheesta konferenssia, jossa käsiteltiin esimerkiksi sellaisia kysymyksiä kuin lasten oikeuksien suojelun haasteet alati muuttuvassa digitaalisessa maailmassa, erityisesti lapsipornon saatavuuden estämiseen sekä häirinnän ja väkivallan torjuntaan liittyvät haasteet, lasten oikeuksien täysimääräisen toteutumisen tiellä olevien esteiden poistaminen sekä aseellisten selkkausten muuttuva luonne ja niiden vaikutukset lasten tulevaisuuteen, mukaan lukien niiden vaikutukset heidän kehitykseensä, koulutukseensa ja myöhempään elämäänsä, ottaen huomioon asianomaisten lasten lausunnot; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kaikissa lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen 30. vuosipäivän juhlallisuuksissa marraskuussa 2019 EU korosti sitoutuneensa laatimaan kattavan strategian lasten ja vanhempien oikeuksista ja asettamaan ne EU:n politiikan keskiöön; toteaa, että parlamentti isännöi 20. marraskuuta 2019 tästä aiheesta konferenssia, jossa käsiteltiin esimerkiksi sellaisia kysymyksiä kuin lasten oikeuksien suojelun haasteet alati muuttuvassa digitaalisessa maailmassa, erityisesti lapsipornon saatavuuden estämiseen sekä häirinnän ja väkivallan torjuntaan liittyvät haasteet, lasten oikeuksien täysimääräisen toteutumisen tiellä olevien esteiden poistaminen sekä aseellisten selkkausten muuttuva luonne ja niiden vaikutukset lasten tulevaisuuteen, mukaan lukien niiden vaikutukset heidän kehitykseensä, koulutukseensa ja myöhempään elämäänsä, ottaen huomioon asianomaisten lasten lausunnot;

| G. | huomauttaa, että maailmanlaajuiseksi pandemiaksi kehittyneen covid-19-taudin aiheuttamalla kriisillä, valtioiden sen johdosta toteuttamilla toimilla, siitä johtuvalla eriarvoisuuden lisääntymisellä ja sen aiheuttamilla vaikeuksilla erityisesti heikoimmassa asemassa oleville ja syrjäytyneimmille ryhmille ja naisille sekä sen vaikutuksilla kansainvälisiin suhteisiin, sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen ja konflikteihin on pitkäkestoisia seurauksia kaikkiin ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyviin näkökohtiin; |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että maailmanlaajuiseksi pandemiaksi kehittyneen covid-19-taudin aiheuttamalla kriisillä, valtioiden sen johdosta toteuttamilla toimilla, siitä johtuvalla eriarvoisuuden lisääntymisellä ja sen aiheuttamilla vaikeuksilla erityisesti heikoimmassa asemassa oleville ja syrjäytyneimmille ryhmille ja naisille sekä sen vaikutuksilla kansainvälisiin suhteisiin, sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen ja konflikteihin on pitkäkestoisia seurauksia kaikkiin ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyviin näkökohtiin;

| H. | toteaa, että pandemian aiheuttama kriisi on esimerkiksi johtanut siihen, että useimmissa maissa on toteutettu hätätoimia, jolloin on heikennetty vapauksia nauttia monia ihmisoikeuksia, aivan erityisesti liikkumis- ja kokoontumisvapauksia, tai otettu käyttöön uudenlaisia valvontakeinoja covid-19-taudin leviämisen estämiseksi; katsoo, että nämä toimet ovat oikeutetusti herättäneet kysymyksiä niiden tarpeellisuudesta, laillisuudesta, oikeasuhteisuudesta, syrjimättömyydestä, kestosta ja vaikutuksista, kun pyrkimyksenä on turvata perusvapaudet lyhyellä ja pidemmällä aikavälillä; ottaa huomioon, että pandemiaan on liittynyt myös muita kielteisiä suuntauksia, jotka heikentävät demokratiaa ja kaventavat kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia joissakin maissa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että pandemian aiheuttama kriisi on esimerkiksi johtanut siihen, että useimmissa maissa on toteutettu hätätoimia, jolloin on heikennetty vapauksia nauttia monia ihmisoikeuksia, aivan erityisesti liikkumis- ja kokoontumisvapauksia, tai otettu käyttöön uudenlaisia valvontakeinoja covid-19-taudin leviämisen estämiseksi; katsoo, että nämä toimet ovat oikeutetusti herättäneet kysymyksiä niiden tarpeellisuudesta, laillisuudesta, oikeasuhteisuudesta, syrjimättömyydestä, kestosta ja vaikutuksista, kun pyrkimyksenä on turvata perusvapaudet lyhyellä ja pidemmällä aikavälillä; ottaa huomioon, että pandemiaan on liittynyt myös muita kielteisiä suuntauksia, jotka heikentävät demokratiaa ja kaventavat kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia joissakin maissa;

| I. | toteaa, että pandemian aiheuttama maailmanlaajuinen taantuma saattaa johtaa siihen, että hallitukset asettavat taloudellisen toiminnan piristämisen ja investointien houkuttelemisen etusijalle; korostaa, että niiden ei pitäisi tämän vuoksi madaltaa tavoitetasoaan poliittisten tavoitteiden ja normien osalta muilla osa-alueilla, kuten ihmisoikeuksien suojelun, ilmastotoimien ja eritoten lasten ja heidän perheidensä köyhyyden torjunnan alalla; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että pandemian aiheuttama maailmanlaajuinen taantuma saattaa johtaa siihen, että hallitukset asettavat taloudellisen toiminnan piristämisen ja investointien houkuttelemisen etusijalle; korostaa, että niiden ei pitäisi tämän vuoksi madaltaa tavoitetasoaan poliittisten tavoitteiden ja normien osalta muilla osa-alueilla, kuten ihmisoikeuksien suojelun, ilmastotoimien ja eritoten lasten ja heidän perheidensä köyhyyden torjunnan alalla;

| J. | ottaa huomioon, että autoritaaristen ja populististen liikkeiden maailmanlaajuinen nousu uhkaa unionin perusarvoja ja -periaatteita; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että autoritaaristen ja populististen liikkeiden maailmanlaajuinen nousu uhkaa unionin perusarvoja ja -periaatteita;

| K. | ottaa huomioon, että epäliberaalit hallinnot ovat siirtymässä yhä kauemmaksi täysin kehittyneiden demokratioiden ja länsimaisen demokratian normien viitoittamalta tieltä ja että ne pitävät yhä tiukemmin kiinni kannoistaan, jotka johtavat jatkuviin ja tietoisiin ihmisoikeusloukkauksiin; toteaa, että nämä epäliberaalit hallinnot rajoittavat perusoikeuksia ja -vapauksia ja luovat siten harhaanjohtavan vaikutelman legitimiteetistä vaaleissa, joita ei voida pitää vapaina, oikeudenmukaisina tai avoimina; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että epäliberaalit hallinnot ovat siirtymässä yhä kauemmaksi täysin kehittyneiden demokratioiden ja länsimaisen demokratian normien viitoittamalta tieltä ja että ne pitävät yhä tiukemmin kiinni kannoistaan, jotka johtavat jatkuviin ja tietoisiin ihmisoikeusloukkauksiin; toteaa, että nämä epäliberaalit hallinnot rajoittavat perusoikeuksia ja -vapauksia ja luovat siten harhaanjohtavan vaikutelman legitimiteetistä vaaleissa, joita ei voida pitää vapaina, oikeudenmukaisina tai avoimina;

| L. | ottaa huomioon, että ympäristökatastrofit, mukaan lukien ilmastonmuutos ja metsäkato, ovat seurausta ihmisten toiminnasta ja että niistä aiheutuu ihmisoikeusloukkauksia, jotka kohdistuvat sekä suoraan näistä katastrofeista kärsiviin että koko ihmiskuntaan; katsoo, että on tärkeää tunnustaa ihmisoikeuksien ja ympäristönsuojelun välinen yhteys; katsoo, että veden saatavuuden varmistaminen on erittäin tärkeää, jotta voidaan ehkäistä jännitteitä tietyillä alueilla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ympäristökatastrofit, mukaan lukien ilmastonmuutos ja metsäkato, ovat seurausta ihmisten toiminnasta ja että niistä aiheutuu ihmisoikeusloukkauksia, jotka kohdistuvat sekä suoraan näistä katastrofeista kärsiviin että koko ihmiskuntaan; katsoo, että on tärkeää tunnustaa ihmisoikeuksien ja ympäristönsuojelun välinen yhteys; katsoo, että veden saatavuuden varmistaminen on erittäin tärkeää, jotta voidaan ehkäistä jännitteitä tietyillä alueilla;

| M. | katsoo, että EU:n sisäisen ja ulkoisen politiikan ja EU:n ulkoisen politiikan eri toimien keskinäistä johdonmukaisuutta on lisättävä, jotta unioni voi toteuttaa menestyksellistä ja vaikuttavaa ihmisoikeuspolitiikkaa; toteaa, että ihmisoikeuksien, demokratian, oikeusvaltion ja rankaisemattomuuden torjunnan tukeminen olisi valtavirtaistettava kaikissa unionin ulkoisen ulottuvuuden politiikoissa, joista mainittakoon kehitys, muuttoliike, turvallisuus, terrorismin torjunta, naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo, laajentuminen ja kauppa; katsoo, että johdonmukaisuuden lisäämisen pitäisi mahdollistaa se, että EU voi reagoida nopeammin ihmisoikeusloukkausten varhaisessa vaiheessa ja toimia aktiivisempana ja uskottavampana ihmisoikeustoimijana maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että EU:n sisäisen ja ulkoisen politiikan ja EU:n ulkoisen politiikan eri toimien keskinäistä johdonmukaisuutta on lisättävä, jotta unioni voi toteuttaa menestyksellistä ja vaikuttavaa ihmisoikeuspolitiikkaa; toteaa, että ihmisoikeuksien, demokratian, oikeusvaltion ja rankaisemattomuuden torjunnan tukeminen olisi valtavirtaistettava kaikissa unionin ulkoisen ulottuvuuden politiikoissa, joista mainittakoon kehitys, muuttoliike, turvallisuus, terrorismin torjunta, naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo, laajentuminen ja kauppa; katsoo, että johdonmukaisuuden lisäämisen pitäisi mahdollistaa se, että EU voi reagoida nopeammin ihmisoikeusloukkausten varhaisessa vaiheessa ja toimia aktiivisempana ja uskottavampana ihmisoikeustoimijana maailmanlaajuisesti;

| N. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien ja EU:n normien täysimääräinen kunnioittaminen unionin kumppani- ja naapurimaissa, mukaan lukien pakolaiskriisin hallinta ja muuttoliikkeeseen puuttuminen, on yksi Euroopan unionin keskeisistä painopistealueista; huomauttaa, että unionin naapurimaiden ihmisoikeustilanne on covid-19-pandemian vaikutusten johdosta huolestuttava, ja toteaa, että naapurimaiden ryhdyttävä tässä asiassa asianmukaisiin toimenpiteisiin ja toimittava yhteistyössä kansalaisyhteiskuntansa kanssa, johon kuuluu myös Euroopan unionin ja demokratian kannattajia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien ja EU:n normien täysimääräinen kunnioittaminen unionin kumppani- ja naapurimaissa, mukaan lukien pakolaiskriisin hallinta ja muuttoliikkeeseen puuttuminen, on yksi Euroopan unionin keskeisistä painopistealueista; huomauttaa, että unionin naapurimaiden ihmisoikeustilanne on covid-19-pandemian vaikutusten johdosta huolestuttava, ja toteaa, että naapurimaiden ryhdyttävä tässä asiassa asianmukaisiin toimenpiteisiin ja toimittava yhteistyössä kansalaisyhteiskuntansa kanssa, johon kuuluu myös Euroopan unionin ja demokratian kannattajia;

| O. | ottaa huomioon, että yhä useammat maat erityisesti Aasiassa, Lähi-idässä, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa ovat käyttäneet hyväkseen matkustuskieltoja estääkseen ihmisoikeuksien puolustajia osallistumasta kansainvälisiin tapahtumiin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että yhä useammat maat erityisesti Aasiassa, Lähi-idässä, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa ovat käyttäneet hyväkseen matkustuskieltoja estääkseen ihmisoikeuksien puolustajia osallistumasta kansainvälisiin tapahtumiin;

Ihmisoikeudet ja demokratia: yleiset suuntaukset ja keskeiset haasteet

| 1. | on tyytyväinen covid-19-pandemian johdosta toteutettuihin toimiin valtioissa, joissa oikeudet elämään ja terveyteen on asetettu etusijalle muihin tavoitteisiin nähden; korostaa, että samalla on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että ihmisillä on riittävä elintaso; painottaa, että kaikkien pandemiaan liittyvien toimenpiteiden on perustuttava ihmisoikeuksiin ja syrjimättömyyden periaatteisiin ja niissä on otettava kyseiset oikeudet ja periaatteet huomioon ja niillä olisi turvattava edistyminen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa tarvetta varmistaa, että ihmisoikeuksia kunnioitetaan ja että noudatetaan täysimääräisesti periaatetta, jonka mukaan ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia ja luovuttamattomia, jakamattomia, toisiaan tukevia ja toisiinsa liittyviä, ja tuomitsee kaikki yritykset suhteellistaa ne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuo esille erittäin vakavan huolensa demokraattisten ja ihmisoikeusnormien sekä perusvapauksien toteutumisen heikentymisestä, jonka kriisi on eräissä maissa aiheuttanut; katsoo, että tämä taantuminen on tulosta lähinnä autoritaarisuuden noususta sekä kriisin tuhoisista taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista ja siitä, miten niitä on käytetty verukkeena valtion instituutioiden ja vaalien aikataulujen manipuloimiseen, ihmisoikeuksien puolustajien, erityisesti vähemmistöjen puolustajien, poliittisten vastustajien, tiedotusvälineiden tai kansalaisyhteiskunnan edustajien toiminnan tukahduttamiseen sekä perusvapauksien ja ihmisoikeuksien, syrjinnälle alttiiden henkilöiden ja ryhmien, kuten uskonnolliset ja vakaumukselliset vähemmistöt, oikeudet mukaan luettuina, rajoittamiseen muissa kuin pandemiaan liittyvissä tarkoituksissa; tuo tässä yhteydessä esille rotuun, etnisyyteen, uskontoon tai kastiin liittyvän vihapuheen yleistymisen, haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien joutumisen silmätikuksi siksi, että niitä syytetään viruksen levittämisestä, ja perheväkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan sekä sukupuolten epätasa-arvon lisääntymisen; on huolestunut tapauksista, jossa covid-19-pandemiaan liittyvän tuen jakamisessa on esiintynyt syrjintää; torjuu avun epäämisen kaikissa olosuhteissa, myös uskonnon perusteella; tuo tässä yhteydessä esille myös huolensa digitaalisen teknologian ihmisoikeuksia loukkaavasta käytöstä, jossa pandemiaa on pyritty hillitsemään jäljittämällä kansalaisten liikkeitä ja kajoamalla heidän yksityisiin tietoihinsa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että valtioiden on pidättäydyttävä hyödyntämästä pandemiaa autoritaarisen vallankäytön lisäämiseen, demokratian ja oikeusvaltion heikentämiseen tai ihmisoikeuksien polkemiseen; ilmaisee syvän huolensa itsevaltaisten hallintojen eriävien mielipiteiden tukahduttamiseksi ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventamiseksi toteuttamien toimenpiteiden kiristymisestä; korostaa kansalaisyhteiskunnan merkitystä, sillä sen olemassaolo mahdollistaa joustavat, oikea-aikaiset ja tehokkaat toimet sellaisia hallintoja vastaan, jotka rikkovat kansainvälistä oikeutta, ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita; pitää huolestuttavana, että covid-19:ään liittyviä hätätoimia ei useinkaan ole yhdistetty selkeisiin velvoitteisiin peruuttaa ne kriisin päätyttyä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että terveydenhuollon yleinen saatavuus on ihmisoikeus, ja tukee kaikkea edistymistä kohti yleistä terveydenhuoltoa, joka on kestävän kehityksen kannalta olennaisen tärkeää; on ilahtunut Team Europe -lähestymistapaan perustuvista Euroopan unionin maailmanlaajuisista toimista, joilla reagoidaan covid-19-pandemiaan; toteaa, että tässä lähestymistavassa keskitytään solidaarisuuden ilmaisemiseen ja konkreettisen avun tarjoamiseen kumppaneille, erityisesti haavoittuvaisimmille ja eniten pandemiasta kärsiville maille; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee huolestuneena merkille monissa valtioissa havaitut terveydenhoitojärjestelmien puutteet, jotka ovat vaarantaneet ihmisten oikeuden niin fyysiseen terveyteen kuin mielenterveyteen ja hoitoon, sekä puutteet tartuntoja torjuvissa ennaltaehkäisevissä toimissa, veden ja sanitaatiopalvelujen saatavuudessa, tiedottamisessa sekä syrjimättömyydessä palvelujen saatavuudessa ja oikeuksien osalta; suhtautuu myönteisesti komission lausuntoon, jonka mukaan covid-19-rokote olisi asetettava maailmanlaajuisesti saataville ja EU edistää näitä pyrkimyksiä kaikin tavoin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että valtioiden on varmistettava, että niiden covid-19-pandemiaan liittyvissä toimissa noudatetaan sukupuolisensitiivistä ja intersektionaalista lähestymistapaa, jotta taataan kaikkien naisten ja tyttöjen oikeus elää ilman syrjintää ja väkivaltaa ja saada tarvitsemansa olennaiset seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että pandemia on myös vähentänyt ihmisoikeusloukkausten seurantaa ja raportointia maailmanlaajuisesti; tukee kansainvälisiä pyrkimyksiä arvioida erilaisia pandemian johdosta toteutettuja kansallisia toimia poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten vapauksien rajoittamiseksi sekä tavoitetta pyrkiä vahvistamaan ihmisoikeuksiin perustuvat yhteiset puitteet, joiden perustella jatkossa toteutetaan terveyskriiseihin liittyviä toimia; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ja Kansainvälisen demokratia- ja vaaliapuinstituutin (IDEA) kehittämää Global Monitor -seurantavälinettä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee jyrkästi monissa maissa ja yhteiskunnissa edelleen esiintyvät monet tapaukset, joissa ihmisiä syrjitään, heihin suhtaudutaan suvaitsemattomasti ja heitä vainotaan ja surmataan etnisyyden, kansalaisuuden, yhteiskuntaluokan, vammaisuuden, kastin, uskonnon, vakaumuksen, kielen, iän, sukupuolen, seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteetin, sukupuolen ilmaisun ja sukupuoliominaisuuksien perusteella; pitää valitettavana, että yksittäiset ihmiset tai yhteisöt joutuvat suvaitsemattomien ja vihaa uhkuvien lausuntojen ja toimien kohteeksi; toteaa, että rasismi sekä juutalais- ja muukalaisviha ovat levinneet laajalle monissa maissa, ja pitää tätä mahdottomana hyväksyä; vaatii hallituksia kaikkialla maailmassa tuomitsemaan rasismin ja syrjinnän ja soveltamaan niihin nollatoleranssia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että ilmastonmuutos, ympäristön tuhoutuminen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen merkitsevät ihmisoikeuksille suunnatonta ja kasvavaa uhkaa, kun ne riistävät ihmisiltä perusoikeuden elämään, varsinkin maailmanlaajuisen nälänhädän ja taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden pahentuessa, vedensaannin rajoitusten takia sekä useampien ihmisten kuollessa aliravitsemukseen ja yhä yleistyviin tauteihin; korostaa, että ilmastonmuutos heikentää myös muiden ihmisoikeuksien toteutumista ja toteaa, että näitä ihmisoikeuksia ovat muun muassa oikeus elintarviketurvaan, turvalliseen juomaveteen ja sanitaatioon, terveyteen, asianmukaisiin asuinoloihin, itsemääräämiseen, työhön ja kehitykseen; kehottaa kiinnittämään huomiota myös ilmastonmuutoksen rauhalle ja turvallisuudelle aiheuttamiin riskeihin, kun heikko ruokaturva ja vesipula voivat johtaa kilpailuun luonnonvaroista ja siten epävakauteen ja konflikteihin valtioissa ja niiden välillä; kiinnittää erityistä huomiota yhteyteen luonnonvarojen hyväksikäytön sekä konfliktien, sotien ja väkivallan suoran tai välillisen rahoituksen välillä ja toteaa, että myös eräät yksityisen sektorin toimijat osallistuvat tähän rahoitukseen; korostaa, että vähiten kehittyneet maat ovat eniten alttiina ilmastonmuutokselle, sillä niillä on eniten vaikeuksia torjua sen tuhoisia vaikutuksia huolimatta siitä, että ne tuottavat vähemmän kasvihuonekaasuja kuin rikkaammat maat, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa epätodennäköisemmin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että ihmisoikeuksien edistäminen ja suojelu sekä ilmasto- ja ympäristötoimet ovat yhteydessä toisiinsa, sillä varsinkin ihmisoikeuksia koskeva kansainvälinen oikeus tarjoaa oikeussuojakeinoja, joiden avulla voidaan korjata ilmastonmuutoksen aiheuttamia vahinkoja, toteuttaa toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja saattaa valtioita, yrityksiä ja yksittäisiä ihmisiä vastuuseen toiminnastaan, joka vaikuttaa ilmastonmuutokseen ja jolla myötävaikutetaan ympäristön tilan heikkenemiseen entisestään; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että biologinen monimuotoisuus ja ihmisoikeudet ovat yhteydessä toisiinsa ja toisistaan riippuvaisia, ja palauttaa mieliin valtioiden ihmisoikeusvelvoitteet suojella biologista monimuotoisuutta, josta nämä oikeudet ovat riippuvaisia, muun muassa mahdollistamalla kansalaisten osallistuminen biologiseen monimuotoisuuteen liittyviin päätöksiin ja tarjoamalla tehokkaita toimenpidevaihtoehtoja, joilla voidaan puuttua biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen ja häviämiseen; ilmaisee tukensa uusille ympäristörikoksia koskeville kansainvälisen tason normatiivisille toimille; kannustaa tässä yhteydessä EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään ympäristötuhoa aiheuttavien rikosten tunnustamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukaisiksi kansainvälisiksi rikoksiksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa tarvetta kiinnittää erityistä huomiota siihen, että autetaan ympäristö- ja ilmastosyistä kotiseudultaan siirtymään joutuneita; katsoo, että on tärkeää työskennellä kansainvälisellä tasolla ja pyrkiä Yhdistyneiden kansakuntien sisällä luomaan määritelmä käsitteelle ”ympäristösyistä siirtymään joutuneet henkilöt”, jotta voidaan luoda kansainvälinen oikeudellinen kehys ja omaksua yhteinen lähestymistapa asuinpaikastaan lähtemään joutuvien henkilöiden suojelemiseksi; toteaa, että ilmastonmuutoksen ympäristövaikutukset voivat pahentaa pakkomuuttoa, ja vaatii sen vuoksi toteuttamaan pikaisesti politiikkaa, jonka avulla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia Pariisin sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on erittäin huolestunut metsäkadosta, laittomasta kaivostoiminnasta ja laittomien huumausaineiden tuotannosta varsinkin Amazonin alueella vuonna 2019, kun otetaan huomioon, että metsät hillitsevät ilmastonmuutosta sitomalla ja varastoimalla hiilidioksidia; korostaa, että alkuperäiskansat ovat usein olleet ensimmäisiä uhreja metsäkadossa, joka vaarantaa muun muassa niiden oikeudet maahan ja mahdollisuuden saada käyttöönsä elintärkeitä resursseja; korostaa tässä yhteydessä alkuperäiskansojen oikeutta määritellä ja panna täytäntöön niiden omaehtoista kehitystä ja niiden maiden, alueiden ja muiden resurssien käyttöä koskevia painopisteitä ja strategioita; painottaa, että rankaisemattomuus alkuperäiskansojen oikeuksia koskevista rikkomuksista on metsäkadon liikkeellepaneva voima, ja katsoo siksi, että on olennaisen tärkeää saattaa näiden rikkomusten tekijät vastuuseen teoistaan; toteaa, että luonnonvarojen laiton hyödyntäminen saattaa aiheuttaa vakavia kielteisiä vaikutuksia paikallisyhteisöjen sosiaalisiin, taloudellisiin ja kulttuurisiin oikeuksiin, kansalaisoikeuksiin sekä poliittisiin oikeuksiin, kansojen itsemääräämisoikeus ja niiden luonnonvarojen pysyvän suvereniteetin periaate mukaan luettuina; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on ilahtunut kansalaisten ja varsinkin nuorempien sukupolvien kasvavista pyrkimyksistä ja joukkoliikkeistä, joiden tarkoituksena on saada aikaan poliittinen ja yhteiskunnallinen muutos kohti ihmisoikeuksien kunnioittamista, demokraattista hallintotapaa, tasapuolisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta, kunnianhimoisempia ilmastotoimia ja parempaa ympäristönsuojelua; painottaa, että vuonna 2019 kaikilla alueilla maailmassa näitä pyrkimyksiä edistämään syntyi valtavia protestiliikkeitä, joissa vaaditaan muutoksia yhteiskuntien institutionaaliseen ja taloudelliseen järjestykseen ja toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi sekä kannatetaan tasapuolisemman globaalin yhteiskunnan kehittämistä; pitää tuomittavana, että useissa maissa kansalaisilta evätään oikeus rauhanomaiseen mielenosoittamiseen oikeudellisilla tai hallinnollisilla toimenpiteillä tai muulla tavoin, kuten tukahduttamalla mielenosoitukset voimakeinoin, häiritsemällä niitä ja tekemällä mielivaltaisia pidätyksiä; korostaa, että vuonna 2019 pidätettiin satoja rauhanomaisia mielenosoittajia, joista monia kohdeltiin huonosti ja pidätettiin mielivaltaisesti ja joiden on pitänyt maksaa tuntuvia sakkoja menettelyissä, joissa vähimmäismenettelyvaatimuksista ei ole takeita; korostaa, että on tärkeää säilyttää mielenosoitusten rauhanomainen luonne, ja ilmaisee huolensa joistakin ääriryhmistä, jotka ovat käyttäneet mielenosoitusten ja yhteiskunnallisten liikkeiden ilmenemismuotojen tarjoamaa tilaisuutta väkivaltaan ja päivittäisen elämän häiritsemiseen; kehottaa hallituksia pidättäytymään voimakeinojen käytöstä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan ja saattamaan kaikki niiden käyttöön syyllistyneet vastuuseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää olennaisen tärkeänä, että poliittisella tasolla reagoidaan yhteiskuntien, perheiden ja yksittäisten ihmisten oikeutettuihin vaatimuksiin osana osallistavaa ja myönteisiä muutoksia aikaansaavaa vuoropuhelua; tuomitsee toisaalta etenkin lainvalvontaviranomaisten liiallisen voimankäytön kautta tapahtuvan rauhanomaisten liikkeiden tukahduttamisen, johon eräät hallitukset ovat maansa väestöä vastaan syyllistyneet mielipiteiltään eriävien tai kriittisten äänten vaientamiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että murhat, fyysiset ja sanalliset hyökkäykset, vangitsemiset, tappouhkaukset, häirintä, pelottelu ja sananvapauden rajoitukset ovat välineitä, joita edelleenkin käytetään järjestelmällisesti ympäri maailmaa ihmisoikeuksien puolustajia, myös naisten ihmisoikeuksien puolustajia, uskonnollisten ja vakaumuksellisten oikeuksien puolustajia, paikallisyhteisöjä, alkuperäiskansoja, ympäristöä ja maita puolustavia, valtioista riippumattomia järjestöjä ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteja sekä väärinkäytösten paljastajia ja toimittajia vastaan; panee merkille, että naisten ihmisoikeuksien puolustajat kohtaavat sukupuolisidonnaisia uhkia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on syvästi huolissaan siitä, että eräät maat käyttävät kyberturvallisuutta ja terrorismin torjuntaa koskevaa sortavaa lainsäädäntöä ihmisoikeuksien puolustajien hiljentämiseksi; korostaa, että politiikassa on vallalla suuntaus kohti syvenevää nationalismia ja uskonnon väärinkäyttöä poliittisiin tarkoitusperiin ja että tämä johtaa suvaitsemattomuuteen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | painottaa, että EU:n toimielimillä on velvollisuus aktiivisesti tukea demokratiaa ja ihmisoikeuksia puolustavia järjestöjä ja yksittäisiä ihmisiä; vaatii oikeudenmukaisuutta ja vastuuvelvollisuutta kaikissa tapauksissa, joissa on kyse hyökkäyksistä ihmisoikeuksien puolustajia vastaan; kehottaa EU:ta tukemaan ja suojelemaan ihmisoikeuksien puolustajien moninaista joukkoa; pitää tältä osin tärkeänä parlamentin toimintaa, jonka tavoitteena on tuoda näiden ääni kuuluviin ja painostaa kolmansien maiden viranomaisia välittömästi ja ehdoitta vapauttamaan toimintansa takia pidätetyt ihmisoikeuksien puolustajat; tukee Euroopan tason poliittisten säätiöiden työtä demokraattisten prosessien vahvistamisessa ja uuden sukupolven poliittisten johtajien tukemisessa kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on erittäin huolissaan jatkuvasta sotien, sotilaallisten konfliktien ja alueiden pitkittyneen miehityksen tai toiseen valtioon liittämisen vitsauksesta, joka johtaa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksien vakaviin loukkauksiin, eritoten kansanmurhiin, joukkomurhiin, siviiliväestön, myös uskonnollisten vähemmistöjen, pakkosiirtoihin sekä erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuvaan seksuaaliseen väkivaltaan; tuomitsee jyrkästi diktatuuristen ja autoritaaristen valtioiden osallistumisen sijaissotiin ja korostaa, että poliittinen neuvotteluratkaisu on kestävän rauhan edellytys; ilmaisee syvän huolensa kansainvälisten poliittisten jännitteiden kiristymisestä ja tietyillä maailman alueilla muiden kuin valtiollisten aseistettujen ryhmien ja terroristijärjestöjen lisääntyneestä toiminnasta sekä yhteisöjen välisen väkivallan noususta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää valitettavana, että YK:n juhliessa 75-vuotispäiväänsä vuonna 2020 eräät hallitukset ovat lyhytnäköisyydessään ryhtyneet toiminnallaan horjuttamaan monenvälisyyttä sekä rauhaan, konfliktinratkaisuun ja ihmisoikeuksien suojeluun tähtääviä kansainvälisiä yhteistyöpyrkimyksiä, jotka perustuvat YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen tarkoituksiin ja periaatteisiin, kansainväliseen oikeuteen, YK:n peruskirjaan ja Helsingin päätösasiakirjaan; arvostelee sitä, että demokraattisilta mailta puuttuu yhteinen kansainvälinen johtajuus, jonka turvin ne voisivat johdonmukaisesti puuttua ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden vakaviin loukkauksiin ja yhdistää voimansa ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseksi ja sääntöihin perustuvien kansainvälisten järjestelmien ylläpitämiseksi, ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita täyttämään tämän johtajuustyhjiön; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suree maahantulijoiden ja pakolaisten ahdinkoa eri puolilla maailmaa ja mainitsee esimerkkinä kaikkein heikoimmassa asemassa olevista erityisesti kotiseudultaan siirtymään joutuneet naiset, lapset, vammaiset, pitkäaikaissairaat ja seksuaaliselta suuntautumiseltaan erilaiset henkilöt sekä vainottuihin etnisiin, uskonnollisiin ja vakaumuksellisiin vähemmistöihin kuuluvat henkilöt; toteaa, että vuonna 2019 maailmassa arvellaan olleen maahanmuuttajia lähes 272 miljoonaa (5) eli 3,5 prosenttia maailman väestöstä ja että heistä yli 20 miljoonaa oli pakolaisia (6) ja että kahden viime vuoden ajan muuttoliike on ollut laajamittaista; toteaa, että vuonna 2019 EU27-maista kansainvälistä suojelua hakeneiden turvapaikanhakijoiden määrä lisääntyi (7), mikä johtui muun muassa laittomasti poliittista valtaa itsellään pitävien diktaattoreiden sortotoimista ja ihmisoikeusrikkomuksista; tuomitsee poliittiset toimenpiteet, joilla murennetaan maahantulijoiden ja pakolaisten ihmisoikeuksia ja vaarannetaan heidän turvallisuutensa ja henkensä; tuomitsee jyrkästi tapaukset, joissa ihmisiin kohdistuu syrjintää, suvaitsemattomuutta ja vainoa ja heitä surmataan maahanmuuttaja- tai pakolaisaseman perusteella; torjuu kielteisen suuntauksen, jossa maahantulijoiden ja pakolaisten ihmisoikeuksia puolustavia ja heille apua tarjoavia ihmisiä häiritään ja heidän työnsä kriminalisoidaan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on ilahtunut siitä, että työ naisten ja tyttöjen oikeuksien edistämiseksi on saanut lisää näkyvyyttä ympäri maailmaa; panee kuitenkin merkille, että sukupuolten tasa-arvoa ei vielä ole saavutettu yhdessäkään maailman maassa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että maailman kaikilla alueilla, myös EU:ssa, esiintyy edelleen sitkeästi laajaa sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, myös naismurhia, ja syrjintää, joiden taustalla ovat sukupuoleen liittyvä eriarvoisuus, epätasa-arvoiset sukupuoliroolit ja valtasuhteet, kulttuuriset käytännöt, kuten kastiin perustuva syrjintä tai syvään juurtuneet syrjivät oikeusjärjestelmät, sekä naisten oikeuksien heikentämiseen pyrkivät propaganda- ja disinformaatiotoimet; tuomitsee ihmiskaupan muodossa tapahtuvan naisten hyväksikäytön sekä kaikenlaisen sukupuoleen perustuvan väkivallan, myös seksuaalisen, fyysisen ja henkisen väkivallan, jotka ovat yleisimpiä ja järjestelmällisimpiä ihmisoikeusloukkausten muotoja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuo esille myös seksuaalisen väkivallan, jonka kohteeksi naiset joutuvat mielipiteidensä, uskontonsa, elämänkatsomuksensa tai seksuaalisen suuntautumisensa vuoksi tai ihmisoikeuksien puolesta tekemänsä työn takia; korostaa, että etnisiin, uskonnollisiin ja vakaumuksellisiin vähemmistöihin kuuluvilla naisilla ja tytöillä on vielä muita suurempi riski joutua sukupuoleen perustuvan väkivallan ja syrjinnän kohteeksi; muistuttaa, että homo- ja biseksuaalisiin naisiin kohdistuva väkivalta niin kutsutun korjaavan raiskauksen muodossa on edelleen järjestelmällinen ongelma joissakin maissa sosiaalisen leimautumisen ja syrjivien oikeusjärjestelmien vuoksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuomitsee sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin kohdistuvan jatkuvan vastustuksen, mukaan lukien kaikki yritykset heikentää olemassa olevia seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä oikeuksia ja suojelutoimia sekä sellaiset lait, politiikat ja käytännöt, jotka edelleen kieltävät nämä oikeudet tai rajoittavat niiden toteutumista monissa maailman maissa; tuomitsee tässä yhteydessä kohtuuhintaisen ja laadukkaan kattavan seksuaalikasvatuksen, perhesuunnittelupalvelujen, nykyaikaisten ehkäisyvälineiden, turvallisen ja laillisen aborttihoidon ja äitiysterveydenhoidon epäämisen sekä naisten hyväksikäytön ja kaltoinkohtelun äitiysterveydenhoidon ja raskaudenaikaisen ja synnytyksen jälkeisen terveydenhoidon yhteydessä sekä pakottavat seksuaali- ja lisääntymisterveyskäytännöt, joissa ei kunnioiteta naisten vapaata ja tietoista suostumusta; korostaa tarvetta suojella haavoittuvassa asemassa olevia vanhempia, erityisesti yksinhuoltajia ja suurperheen vanhempia, jotta heitä voidaan auttaa välttämään köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen; painottaa, että on luotava sellainen sosiaalisilta ja taloudellisilta olosuhteiltaan sopiva ympäristö, jossa vanhempien on mahdollista jatkaa omaa ammatillista kehittymistään; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa tarvetta suojella haavoittuvassa asemassa olevia äitejä, erityisesti yksinhuoltajaäitejä, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi; painottaa, että on luotava sellainen sosiaalisilta ja taloudellisilta olosuhteiltaan sopiva ympäristö sekä sellaiset olosuhteet, joissa äitien on mahdollista jatkaa ammatillista kehittymistään; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuomitsee myös hallitukset eri puolilla maailmaa, jotka vastustavat naisten vaatimuksia yhtäläisistä oikeuksista tai lietsovat vastakkaisia pyrkimyksiä taantua näissä oikeuksissa; korostaa näkyvää roolia, joka naisilla on heidän toimiessaan poliittisissa ja yhteiskunnallisissa liikkeissä, ja pitää valitettavana, että he ovat joutuneet maksamaan siitä kovan hinnan raakaan sortoon ja sodankäyntiin liittyvän väkivallan sekä aseellisten konfliktien aikana tapahtuneen seksuaalisen hyväksikäytön uhreina; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ilmaisee syvän huolensa lapsiin ympäri maailmaa kohdistuneista jatkuvista vakavista ihmisoikeusrikkomuksista vuonna 2019, jolloin yleissopimus lapsen oikeuksista täytti 30 vuotta, ja mainitsee esimerkkeinä lapsityövoiman käytön, lapsi- ja pakkoavioliitot, lapsikaupan ja lasten hyväksikäytön, myös seksuaalisiin tarkoituksiin, lasten ottaminen asevelvollisuuden piiriin tai värvääminen ryhminä, lapsisotilaiden käytön aseellisissa selkkauksissa, lasten seksuaalinen hyväksikäyttö ja prostituutio sekä perheiden erottaminen ja lasten säilöönotto, myös maahanmuuttoon liittyvistä syistä; mainitsee lisäksi tyttöjen kohtaamat haasteet, joita ovat muun muassa seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta, ennenaikainen raskaus, HIV-tartunta sekä koulun keskeyttäminen; pitää valitettavana, että covid-19-pandemiassa monien lasten ja nuorten on ollut mentävä töihin perustarpeidensa täyttämiseksi ja kotitalouksiensa tukemiseksi ja että he näin ollen ovat jättäneet koulun kesken; korostaa, että tämä epätoivottu kehitys on askel taaksepäin lasten kouluopetuksen osalta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuo esille syvän surunsa vuoden 2019 alkupuoliskolla tehdyistä terrori- ja pommi-iskuista, joiden kohteena olivat uskovat ja heidän pyhättönsä, joita on suojeltava, ja tuomitsee tällaiset iskut; pitää hälyttävänä, että näiden hirvittävien tekojen yhteydessä syntyi vihakampanjoita, joita sitten lietsoivat tietyt poliittiset johtajat ja terroristiryhmät, jotka haluavat evätä oikeuden mielipiteen-, omantunnon-, uskonnon- tai vakaumuksenvapauteen tai rajoittaa sitä; kehottaa valtioita edistämään ajatuksen-, omantunnon-, uskonnon- ja vakaumuksenvapautta ja suojelemaan haavoittuvassa asemassa olevia uskonnollisia ja vakaumuksellisia vähemmistöjä ja ryhtymään pikaisiin toimiin väkivaltaan syyllistyneitä henkilöitä ja vihaan yllyttämistä vastaan; |
| --- | --- |

30.

Demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen ja suojelun asettaminen EU:n ulkopolitiikan keskiöön

| 31. | palauttaa mieliin, että SEU:n 2 artiklan mukaisesti unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, yhteisvastuu, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; korostaa, että näiden arvojen tunnetuksi tekeminen ulkoisessa toiminnassa edistämällä demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien yleismaailmallisuutta ja jakamattomuutta sekä Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden kunnioittamista on EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskiössä SEU:n 21 artiklan ja unionin strategisen edun mukaisesti ja sen olisi heijastuttava tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikille osa-alueille unionin suhteissa EU:n ulkopuolisiin maihin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että on tärkeää, että Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ja komissio reagoivat päättäväisesti ja äänekkäästi missä tahansa, myös läheisissä kumppanimaissa, tapahtuviin ihmisoikeusloukkauksiin sekä lujittavat jatkuvasti EU:n ja sen jäsenvaltioiden viranhaltijoiden tietoisuutta ja tietämystä ihmisoikeuksista ja sukupuolten tasa-arvosta; muistuttaa, että kansalaisyhteiskunnan tehokas osallistaminen ja sen kanssa käytävä merkityksellinen vuoropuhelu ovat menestyksekkään ihmisoikeuspolitiikan kulmakiviä; kehottaa kaikkia EU:n edustustoja ja niiden ihmisoikeusalan yhteyspisteitä noudattamaan johdonmukaisesti velvoitettaan tavata ihmisoikeuksien puolustajia, myös naisten ihmisoikeuksien puolustajia, ja kansalaisyhteiskunnan jäseniä, vierailla pidätettyjen aktivistien, demokraattisten toisinajattelijoiden ja ihmisoikeuksien puolustajien luona, seurata heidän oikeudenkäyntejään ja edistää heidän suojeluaan paikan päällä; kehottaa EU:n edustustoja myös auttamaan Euroopan parlamentin virallisten valtuuskuntien puitteissa saapuvia parlamentin jäseniä näiden pyrkimyksissä toimia näin; painottaa, että on tärkeää puuttua paitsi ihmisoikeusloukkausten seurauksiin, myös niiden perimmäisiin syihin; |
| --- | --- |

32.

EU:n työ monenvälisellä tasolla

| 33. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita laatimaan yksiselitteisen strategian, jolla torjutaan valtioiden lisääntynyttä vetäytymistä kansainvälisestä ihmisoikeuskehyksestä ja siihen kohdistamaa vastustusta ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa toimintasuunnitelmassa annettujen monenvälisyyttä koskevien sitoumusten mukaisesti, ja jolla vastustetaan kansainvälisen tason pyrkimyksiä heikentää YK:n yleismaailmallisessa ihmisoikeusjulistuksessa vahvistettua ihmisoikeuksien käsitettä; korostaa näkemystään, että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2030 mennessä koskevan sitoumuksen olisi pysyttävä politiikan kulmakivinä; suosittaa, että EU jatkaa ponnistelujaan pitämällä yhteyttä maihin ja sidosryhmiin riippumatta siitä, onko niillä samat arvot kuin EU:lla, jotta voidaan ylläpitää tai kehittää kansainvälisiä normeja ihmisoikeuksien alalla SEU:n 21 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pyytää jäsenvaltioita parantamaan EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan vaikuttavuutta soveltamalla neuvostossa määräenemmistöpäätöksenteon sääntöä erityisesti ihmisoikeuksia koskevissa kysymyksissä ja eritoten ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman soveltamisalaan kuuluvissa kysymyksissä ja pakotteiden hyväksymisestä päätettäessä; kehottaa jäsenvaltioita puhumaan yhdellä, vahvalla EU:n äänellä monenvälisillä foorumeilla ja toimimaan yhteistä kantaa edustavalla tavalla silloin kun niitä kohtaa kriisi, jossa Euroopan unionin keskeiset arvot ja edut ovat uhattuna, sillä vain tällä tavoin unioni voi toimia johtavassa asemassa kansainvälisellä näyttämöllä ja käyttää vaikutusvaltaansa saadakseen aikaan myönteisiä muutoksia ja koordinoidakseen tehokkaammin toimia globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi, ennen muuta toimia ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi sekä ympäristöön ja ilmastoon liittyviin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toistaa, että EU voi saada tunnustusta ja se voi toimia uskottavasti ja tehokkaasti globaalilla näyttämöllä vain, jos sen keskeiset arvot ja erityisesti vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja tasa-arvon kunnioittamisen arvot ovat uskottavia sen ulkopuolella, ja toteaa, että tämä on mahdollista vain, jos EU varmistaa näitä asioita koskevien politiikkojensa sisäisen ja ulkoisen johdonmukaisuuden; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimimaan esimerkillisesti, kunnioittamaan tiukasti ihmisoikeuksia, varmistamaan arvojensa johdonmukaisen puolustamisen ja noudattamisen sekä takaamaan kansalaisyhteiskunnan toiminnan mahdollistavan ympäristön; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää valitettavana, että autoritaariset hallinnot ovat käyttäneet väärin monenvälisiä instituutioita ja huomauttaa, että niiden pyrkimyksenä on neutralisoida monenväliset ihmisoikeusinstituutiot ja -mekanismit, jotka pystyvät asettamaan valtiot vastuuseen ihmisoikeusloukkauksista; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita työskentelemään samanmielisten demokraattisten liittolaisten kanssa monenvälisten instituutioiden uudistamisen tukemiseksi, jotta nämä pystyisivät paremmin vastustamaan autoritaaristen hallintojen kielteistä vaikutusvaltaa; pitää valitettavana myös sitä, että YK:n ihmisoikeusneuvoston paikkoja on usein annettu maille, jotka ovat todistetusti syyllistyneet vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan äänestyskäyttäytymisessään äärimmäistä varovaisuutta ja välttämään sellaisten maiden tukemista, jotka ovat YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenehdokkaita ja jotka selvästi rikkovat ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että ihmisoikeusvuoropuhelu EU:n ulkopuolisten maiden kanssa voi olla hyödyllinen väline kahdenvälisessä kanssakäymisessä ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi edellyttäen, että se toteutetaan tulossuuntautuneesti ja sitä tarkistetaan säännöllisesti; palauttaa mieliin, että ihmisoikeuksista kolmansien maiden kanssa käytäviä vuoropuheluja koskevat EU:n suuntaviivat sisältävät monia kriteerejä vuoropuhelun aloittamiselle, kuten ihmisoikeustilanteen kehittyminen, hallituksen halukkuus parantaa tilannetta, hallituksen sitoutuminen ihmisoikeuksia koskeviin kansainvälisiin yleissopimuksiin, hallituksen halukkuus tehdä yhteistyötä ihmisoikeuksia koskevissa YK:n menettelyissä ja järjestelmissä sekä hallituksen suhtautuminen kansalaisyhteiskuntaan; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa arvioimaan säännöllisesti kutakin vuoropuhelua EU:n suuntaviivojen mukaisesti; korostaa, että ihmisoikeusvuoropuheluissa on tärkeää ottaa esille yksittäisiä tapauksia ja varmistaa näiden tapausten käsittelyn asianmukainen seuranta ja läpinäkyvyys; |
| --- | --- |

37.

Ihmisoikeuksista vastaava EU:n erityisedustaja

| 38. | on ilahtunut Eamon Gilmoren nimittämisestä 28. helmikuuta 2019 ihmisoikeuksista vastaavaksi EU:n erityisedustajaksi; muistuttaa, että erityisedustajan nimittämisestä olisi järjestettävä ennakkokuuleminen parlamentissa; kannustaa erityisedustajaa toteuttamaan diplomaattisia toimia, joilla lisätään EU:n ihmisoikeuspolitiikan vaikuttavuutta, vahvistetaan kansainvälisiä liittoumia ihmisoikeusagendan edistämiseksi ja saadaan keskustelukumppaneita eri puolilla maailmaa hyväksymään ja panemaan täytäntöön toimintalinjoja, jotka noudattavat demokratiaa, ihimsoikeuksia, oikeusvaltiota ja hyvää hallintotapaa koskevia korkeatasoisia vaatimuksia sekä kansainvälistä oikeutta ja sen normeja, erityisesti kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja kansainvälisen rikosoikeuden normeja; suosittaa myös, että erityisedustaja tehostaa toimiaan, joilla varmistetaan EU:n sisäinen johdonmukaisuus EU:n ihmisoikeuksia koskevan ulkopolitiikan määrittelyssä ja toteutuksessa; vaatii, että erityisedustajan säännölliset kertomukset neuvostolle jaetaan myös parlamentin kanssa; kehottaa EU:ta lisäämään erityisedustajan työn näkyvyyttä ja tehtävään kuuluvien toimien ja operaatioiden avoimuutta, myös avaamalla erityisedustajalle omistetun osion EUH:n verkkosivustolla, ja tekemään erityisedustajan tehtävästä pysyvän niin, että erityisedustajalla on riittävät resurssit ja kykyä puhua julkisesti kertoakseen EU:n ulkopuolisiin maihin tehtyjen vierailujen tuloksista ja viestiä EU:n kannasta ihmisoikeuksiin liittyvissä asioissa, ja toteaa, että tämä olisi toteutettava osana erityisedustajan aseman kokonaisvaltaista uudistamista; |
| --- | --- |

38.

Kansainväliset sopimukset

| 39. | toistaa kehotuksensa sisällyttää ihmisoikeuslausekkeita järjestelmällisesti kaikkiin EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden välisiin kansainvälisiin sopimuksiin, eritoten kauppa- ja assosiaatiosopimuksiin, ja panna ne asianmukaisesti täytäntöön sekä seurata niiden täytäntöönpanoa myös mitattavissa olevilla vertailuarvoilla ja säännöllisesti toteutettavilla vaikutustenarvioinneilla, parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; korostaa, että näihin lausekkeisiin olisi sisällyttävä mekanismeja, joilla varmistetaan niiden tehokas täytäntöönpano, ja menettelyjä, joilla vahvistetaan selkeät ja uskottavat seuraamukset sopimusten rikkomisesta, mukaan lukien sopimusten voimassaolon keskeyttäminen tai viimeisenä keinona EU:n vetäytyminen sopimuksista; kehottaa parantamaan kaupan ja ihmisoikeuksien kaltaisista politiikan aloista vastaavien erikoistuneiden toimijoiden välistä koordinointia ja viestintää, jotta ihmisoikeusnäkökohdat voidaan tehokkaammin sisällyttää kauppa- ja investointipolitiikkaan; kehottaa ottamaan käyttöön ihmisoikeuksia koskevia riippumattomia seurantamekanismeja kauppasopimusten ja ulkomaisia sijoituksia koskevien sopimusten yhteydessä sekä riippumattoman valitusmekanismin, jotta sopimusten vaikutuspiiriin joutuneilla kansalaisilla ja paikallisilla sidosryhmillä olisi käytössään tehokkaita oikeussuojakeinoja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen ja suojelu kolmansissa maissa on tehokasta ainoastaan, jos EU:n taloudellisille ja poliittisille kannustimille, kuten EU:n rahoituksen saamiselle, yleisen tullietuusjärjestelmän ja muiden tullihelpotusten soveltamiselle sekä viisumivapauden myöntämiselle EU:n Schengen-alueelle, asetetaan tiettyjä ehtoja; muistuttaa tässä yhteydessä, että asetuksen (EU) 2018/1806 mukaan komission olisi seurattava muun muassa ihmisoikeustilannetta viisumivapauden saaneissa kolmansissa maissa ja raportoitava siitä säännöllisesti Euroopan parlamentille ja keskeytettävä viisumivapaus, jos kyseisessä maassa tapahtuu rikkomuksia; |
| --- | --- |

40.

Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline

| 41. | kehottaa antamaan riittävät määrärahat tukitoimille ja muille toimille demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen puitteissa ja unionin sitoumus- ja tavoitetasoa vastaavasti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota seuraamaan naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen tavoitteiden saavuttamista ja sisällyttämään tätä koskevaan vuosikertomukseensa luvun ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja välineen yleisiä tavoitteita koskevan 8 artiklan noudattamisesta välineestä rahoitusta saavissa kumppanimaissa; kehottaa komissiota ehdottamaan aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien EU:n valtion toimijoille myönnetyn rahoituksen keskeyttäminen ja tuen uudelleen suuntaaminen kansalaisyhteiskunnalle, jos välineen edunsaajat loukkaavat vakavasti ihmisoikeuksia tai välineen periaatteita; kehottaa lisäämään rahoitussopimusten ihmisoikeusmääräyksiä koskevaa läpinäkyvyyttä ja selventämään mekanismia ja perusteita tällaisten sopimusten keskeyttämiseen, jos ihmisoikeuksia, demokraattisia periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta rikotaan tai jos havaitaan vakavia korruptiotapauksia; kehottaa komissiota pidättäytymään tiukasti kolmansien maiden hallituksille myönnetyn budjettituen käyttämisestä operatiivisen toiminnan muotona maissa, joissa on havaittu laajamittaisia ihmisoikeusloukkauksia ja ihmisoikeuksien puolustajien toiminnan tukahduttamista; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa EU:ta erityisen huolellisesti arvioimaan ja torjumaan kaikkia loukkauksia, jotka liittyvät unionin omiin politiikkoihin, hankkeisiin ja rahoitukseen kolmansissa maissa, myös perustamalla valitusmekanismin yksittäisille henkilöille tai ryhmille, joiden oikeuksia on mahdollisesti loukattu EU:n näissä maissa toteuttamien toimien yhteydessä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää myönteisenä kansalaisyhteiskunnan järjestöille maailmanlaajuisesti korvaamatonta apua antanutta demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä, joka oli Euroopan unionin lippulaivaväline sen ulkoisen ihmisoikeuspolitiikan täytäntöönpanossa; kehottaa lisäämään edelleen rahoitusta kansalaisyhteiskunnalle ja ihmisoikeuksille seuraavan maailmanlaajuisen välineen puitteissa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota laatimaan yhteistyössä EUH:n kanssa puitteet Euroopan investointipankin EIP:n vuotuiselle raportoinnille toimistaan EU:n ulkopuolella SEU:n 21 artiklassa, EU:n strategiakehyksessä ja ihmisoikeuksia koskevassa toimintasuunnitelmassa tarkoitettujen unionin ulkoisia toimia ohjaavien yleisten periaatteiden noudattamisen osalta; kehottaa komissiota varmistamaan, että EIP:n tukemissa hankkeissa noudatetaan EU:n ihmisoikeuspolitiikkaa ja että on olemassa vastuuvelvollisuusmekanismeja, joiden kautta yksittäiset henkilöt voivat ilmoittaa EIP:n toimintaan liittyvistä rikkomuksista; kehottaa EIP:tä kehittämään sosiaalisia normeja koskevaa politiikkaansa edelleen pankkialan ihmisoikeuspolitiikaksi; ehdottaa ihmisoikeuksia koskevien viitearvojen lisäämistä sen hankkeiden arviointeihin; |
| --- | --- |

45.

Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma

| 46. | on ilahtunut ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024 hyväksymisestä; ilmaisee pettymyksensä sen johdosta, että EUH ei ottanut asiaankuuluvasti huomioon parlamentin ja sen ihmisoikeuksien alivaliokunnan tarjousta osallistua aktiivisesti sen laatimiseen toimielinten välisen hyvän yhteistyön hengessä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa EUH:ta ja komissiota järjestämään säännöllisiä kansalaisyhteiskunnan kuulemisia ja käymään jäsenneltyä ja säännöllistä vuoropuhelua parlamentin toimivaltaisten elinten kanssa uuden toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, jotta parlamentti voi tehdä oman osuutensa toimintasuunnitelmaan sisältyvistä toimista etenkin parlamentaarisen diplomatian kautta ja täyttää tehokkaasti valvontatehtävänsä; suosittaa ottamaan käyttöön vertailuarvoja ja edistymistä kuvaavia indikaattoreita, jotta toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa voidaan seurata tehokkaasti; kehottaa EUH:ta raportoimaan edistymisestä toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa suhteessa näihin vertailuarvoihin; pyytää EUH:ta toteuttamaan säännöllisesti jatkotoimia toimintasuunnitelman täytäntöönpanon kannalta merkityksellisten parlamentin päätöslauselmien ja keskustelujen johdosta; korostaa, että jäsenvaltioiden on otettava vastuu toimintasuunnitelmasta ja osallistuttava sen täytäntöönpanoa koskevaan vuosikertomukseen raportoimalla kyseisen strategisen asiakirjan nojalla toteutetuista omista toimistaan; |
| --- | --- |

47.

Globaaleihin ihmisoikeus- ja demokratiahaasteisiin vastaaminen

Demokraattinen hallintotapa ja kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten laajentaminen

| 48. | katsoo, että demokraattinen hallintotapa ja oikeusvaltion periaate ovat maailmanlaajuisesti uhattuina ja että tämä johtuu useista tekijöistä, kuten autoritaarisuuden ja populismin noususta, kasvavasta eriarvoisuudesta ja köyhyydestä, kansalaisyhteiskuntaan kohdistuvista paineista, valeuutisten leviämisestä, disinformaatiosta, kyberuhista ja hybridisodankäynnistä, ulkoisten toimijoiden pyrkimyksistä vaikuttaa poliittiseen elämään ja niiden toteuttamista kampanjoista, viranomaisten uskottavuuden murenemisesta, yhteiskuntien polarisoitumisesta ja yleistä etua puolustavien yhteisten organisaatioiden heikentymisestä; korostaa myös, että tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvia hyökkäyksiä ja yrityksiä manipuloida julkista keskustelua levittämällä valeuutisia sosiaalisessa mediassa ei ole koskaan esiintynyt yhtä runsaasti eivätkä ne ole aiemmin olleet yhtä rajuja; ilmaisee huolensa siitä, että autoritaarisia menettelyjä, kuten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden leimaamista ulkomaisiksi agenteiksi, matkitaan ja että nämä menettelyt leviävät kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkossakin tukemaan demokraattisten instituutioiden vahvistamista sekä läpinäkyviä ja uskottavia vaaliprosesseja kaikkialla maailmassa, kannustamaan ja käynnistämään demokraattista keskustelua, torjumaan eriarvoisuutta, varmistamaan kansalaisjärjestöjen toiminnan, tukemaan yhteiskunnan eri osien välistä vuoropuhelua, torjumaan korruptiota ja rankaisemattomuutta sekä lujittamaan niin oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja puolueettomuutta kuin vastuuvelvollisuusmekanismeja; kehottaa EU:ta vahvistamaan vaalitarkkailutoimiaan entisestään ja tekemään tiiviimpää yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, etenkin erityisen merkittävien järjestöjen, kuten Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön, kanssa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että korruptio ja ihmisoikeusloukkaukset liittyvät läheisesti toisiinsa; kehottaa EU:ta sisällyttämään korruption torjunnan ihmisoikeuksia koskevalle asialistalleen; muistuttaa EU:n velvollisuudesta suojella korruption vastaisia järjestöjä, tutkivia toimittajia ja väärinkäytösten paljastajia, jotka työskentelevät korruption ja petosten paljastamiseksi; |
| --- | --- |

50.

Ilmastotoimet ja ihmisoikeudet

| 51. | toteaa, että ihmisoikeuksien edistäminen ja suojelu sekä ilmasto- ja ympäristötoimet ovat yhteydessä toisiinsa, sillä varsinkin ihmisoikeuksia koskeva kansainvälinen oikeus tarjoaa oikeussuojakeinoja, joiden avulla voidaan korjata ilmastonmuutoksen aiheuttamia vahinkoja, toteuttaa toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja saattaa valtiot, eritoten eniten saastuttavat valtiot, yritykset ja päättäjät vastuuseen toimista, joihin ne ovat ryhtyneet ilmastonmuutokseen vastaamiseksi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tukee osallistavaa ja oikeusperustaista toimintamallia sellaisten ilmastotoimien vauhdittamiseksi, joilla varmistetaan julkinen osallistuminen ja oikeussuojan toteutuminen ilmastonmuutokseen ja sen seurauksiin liittyvien poliittisten päätösten tekemisessä, täytäntöönpanossa ja uudelleentarkastelussa; toteaa, että ilmastonmuutoksen torjunta liittyy tiiviisti planeettaa ja sen luonnonvarojaa puolustavien tahojen tukemiseen ja suojelemiseen, maa-alueiden puolustajat ja alkuperäisyhteisöt mukaan luettuina; |
| --- | --- |

52.

EU:n lähestymistapa konflikteihin, vastuuseen ihmisoikeusloukkauksista ja rankaisemattomuuden torjuntaan

| 53. | tähdentää, että nykyaikaiset konfliktit ovat monitahoisia, sillä usein ne kehittyvät sisäisesti kansallisella tai alueellisella tasolla, joskus hybridi- tai kyberhyökkäyksien muodossa, niihin liittyy monia osapuolia, mukaan lukien terroristijärjestöt ja ei-valtiolliset toimijat, ja niillä on tuhoisia humanitaarisia seurauksia erityisesti siksi, että on vaikeaa tehdä ero taistelijoiden ja siviilien välillä; kehottaa EU:ta lujittamaan konflikteihin liittyviä toimiaan, puuttumaan niiden taustalla oleviin syihin, panostamaan konfliktinesto- ja sovittelutoimiin, hakemaan ja ylläpitämään mahdollisuuksia poliittisiin ratkaisuihin, luomaan liittoumia samanmielisten maiden ja alueellisten järjestöjen kanssa, antamaan taloudellista, teknistä ja henkilöstöä koskevaa lisätukea rauhaa turvaaville siviili- ja sotilasoperaatioille sekä edistämään sotaakäyvien osapuolten keskinäistä luottamusta lisääviä aloitteita; kehottaa EU:ta myös varmistamaan sukupuolinäkökulman huomioon ottamisen kaikissa näissä toimissa ja lisäämään naisten ja nuorten roolia niin konfliktien ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa kuin rauhanturvaamisessa, humanitaarisessa avussa ja konfliktin jälkeen toteutettavissa jälleenrakennusoperaatioissa, siirtymäkauden oikeusjärjestelyissä sekä ihmisoikeuksien ja demokraattisten uudistusten edistämisessä; kehottaa EU:ta myös puuttumaan ihmiskauppaan sekä seksuaaliseen ja sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan ja takaamaan välttämättömien ja ihmishenkiä pelastavien terveydenhoitopalvelujen jatkuva saatavuus; korostaa, että on tärkeää varmistaa EU:n politiikan johdonmukaisuus miehitys- ja alueliitostilanteissa; muistuttaa, että kansainvälisen humanitaarisen oikeuden olisi ohjattava EU:n politiikkaa kaikissa tällaisissa tilanteissa, myös pitkäaikaisissa miehitystapauksissa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa kaikkia hallituksia myöntämään kansainvälisille tarkkailijoille, ihmisoikeuksista vastaava EU:n erityisedustaja, YK:n ihmisoikeusvaltuutettu ja YK:n erityismenettelyjen edustajat mukaan luettuina, esteettömän pääsyn kaikille alueilleen; painottaa, että on tärkeää tarjota keskeisille kansainvälisille humanitaarisille järjestöille ja kansainvälisille tarkkailijoille esteetön pääsy alueille, jotka kärsivät jatkuvista konflikteista ja sotilaallisista hyökkäyksistä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tiukasti YK:n asekauppasopimuksen vientiä ja vientilupahakemusten arviointia koskevan 7 artiklan määräyksiä sekä aseiden vientiä koskevaa EU:n yhteistä kantaa kieltäytymällä aseiden ja valvontalaitteiden siirroista, joista aiheutuisi se riski, että tuojavaltio tai tuonnista vastaava valtiosta riippumaton toimija saattaisi loukata ihmisoikeuksia tai kansainvälistä humanitaarista oikeutta tai helpottaa tällaista loukkaamista, muun muassa Euroopan rauhanrahaston yhteydessä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan Euroopan rauhanrahaston yhteyteen ihmisoikeuspilarin, jonka tavoitteena on muun muassa lisätä kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia ja tukea sitä esimerkiksi sellaisten ohjelmien kautta, joiden varat kohdennetaan erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien tukemiseen rauhanrakentamisen edistäjinä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisuutta sisällyttää tulevaan eurooppalaiseen rauhanrahastoon pakollisia ihmisoikeustakeita ja vaikutustenarviointeja, myös ihmisoikeuksiin liittyvää huolellisuusvelvoitetta koskevan vankan poliittisen kehyksen noudattaminen puolustus- ja turvallisuusasioiden yhteydessä, ja toteaa, että tähän tarjoaa mallin YK:n toimintaperiaate ihmisoikeuksia koskevan huolellisuusvelvoitteen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toistaa vankkumattoman tukensa Kansainväliselle rikostuomioistuimelle ja kehottaa Rooman perussäännön sopimuspuolina olevia valtioita antamaan tuomioistuimelle asiaankuuluvat taloudelliset resurssit, jotta se voi hoitaa toimeksiantoonsa kuuluvat tehtävät; kehottaa Kansainvälistä rikostuomioistuinta jatkamaan työtään puolueettomasti ja riippumattomasti; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kannustamaan kaikkia YK:n jäseniä ratifioimaan ja panemaan täytäntöön Rooman perussäännön; kehottaa kaikkia Rooman perussäännön allekirjoittajia toimimaan yhteistyössä Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa; pitää tuomioistuinta vastaan tehtyjä hyökkäyksiä erittäin valitettavina ja tuomitsee tuomioistuimen henkilöstöä ja varsinkin sen pääsyyttäjää vastaan määrätyt henkilökohtaiset pakotteet, joita on mahdotonta hyväksyä; kehottaa sopimusvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimia näiden seuraamusten poistamiseksi ja tukemaan niitä, joihin seuraamukset vaikuttavat; korostaa, että Kansainvälinen rikostuomioistuin on ainoa kansainvälinen instituutio, joka pystyy nostamaan syytteitä eräistä maailman hirvittävimmistä rikoksista ja puolustamaan uhreja, joilla ei ole muita oikeussuojakeinoja; antaa tunnustusta riippumattoman asiantuntijaelimen, jonka tehtävänä on määrittää uudistuskohteet, tekemälle työlle, ja kehottaa Kansainvälistä rikostuomioistuinta toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet parantaakseen tuloksellisuuttaan, tehokkuuttaan ja myönteisiä vaikutuksiaan erityisesti yhteisöihin ja uhreihin, joihin sen työ vaikuttaa; pyytää EU:ta ja jäsenvaltioita jatkossakin suojelemaan tuomioistuimen riippumattomuutta ja puolueettomuutta hyökkäyksiltä, joiden tarkoituksena on estää kansainvälisen rikosoikeuden toiminta; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa selvittämään keinoja ja esittämään uusia välineitä, joilla voidaan myötävaikuttaa kansainvälisten rikosten torjumiseen, auttaa ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkausten uhreja saamaan kansainvälistä oikeussuojaa, hyvitystä ja korvauksia esimerkiksi kehittämällä jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden valmiuksia soveltaa tuomioistuimen yleistoimivallan periaatetta kansallisissa oikeusjärjestyksissään; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa jälleen komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa nimittämään kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja kansainvälistä oikeutta käsittelevän EU:n erityisedustajan, jonka tehtävänä on edistää, valtavirtaistaa ja edustaa EU:n sitoutumista rankaisemattomuuden torjuntaan; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa jäsenvaltioita ja joukkotuhontaa käsittelevää EU:n verkostoa tukemaan YK:n tutkintaryhmää parhaillaan tapahtuvia tai aivan äskettäin tehtyjä rikoksia koskevien todisteiden keräämisessä, tallentamisessa ja säilyttämisessä, jotta niitä ei menetettäisi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | toteaa, että kaikille kansainvälisten ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkausten uhreille on varmistettava oikeuden toteutuminen, ja kehottaa lopettamaan välittömästi kaikki käynnissä oleviin aseellisiin konflikteihin liittyvät vihamielisyydet; korostaa, että kansainvälisellä yhteisöllä on velvollisuus tehdä loppu rankaisemattomuudesta sekä törkeistä rikkomuksista, joihin useissa maissa on syyllistytty; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ilmaisee vakavan huolensa seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan käytöstä sota-aseena; korostaa, että seksuaalirikoksia ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa pidetään Rooman perussäännössä sotarikoksina, rikoksina ihmisyyttä vastaan tai kansanmurhan tai kidutuksen tunnusmerkistönä; kehottaa ryhtymään yhteisiin toimiin, jotta seksuaalisen väkivallan käyttö sodankäynnin välineenä saataisiin loppumaan; on tyytyväinen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 2467 konflikteihin liittyvästä seksuaalisesta väkivallasta sekä sen naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevasta päätöslauselmasta 1325 alkaen kaikkiin muihin sen päätöslauselmiin, joissa se vahvistaa sitoutuneensa estämään seksuaalisen väkivallan käytön sodankäynnin ja terrorismin taktiikkana käyttämällä kaikkia käytettävissään olevia keinoja, mukaan lukien pakotteet ja muut kohdennetut toimenpiteet siihen syyllistyviä vastaan; korostaa tarvetta varmistaa, että sodanaikaisten raiskausten uhreiksi joutuneille naisille tarjotaan kaikki tarvittava turvallinen lääkinnällinen ja psykologinen apu ja palvelut, myös turvallinen abortti, kuten kansainvälisessä humanitaarisessa oikeudessa edellytetään; kehottaa EU:ta torjumaan seksuaali- ja lisääntymisoikeusloukkausten rankaisematta jättämistä konfliktitilanteissa ja tukee naisten ja tyttöjen oikeutta totuuteen, turvautua tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja saada hyvityksiä näiden oikeuksien loukkauksista; pitää niin ikään myönteisenä sitä, että YK perusti 30. lokakuuta 2019 konflikteihin liittyvästä seksuaalisesta väkivallasta selvinneitä varten maailmanlaajuisen rahaston auttaakseen heitä saamaan hyvityksiä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | muistuttaa YK:n arviointiraporteista YK:n rauhanturvaajien ja rauhanturvaoperaatioiden muun henkilöstön harjoittamaan seksuaaliseen riistoon ja hyväksikäyttöön liittyvistä valvontatoimista ja kuntoutusavusta; korostaa, että YK:n, EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan elimien on tarpeen tutkia, panna syytteeseen ja tuomita jokainen YK:n tai EU:n tai kansalliseen henkilöstöön kuuluva, seksuaaliseen väkivaltaan syyllistynyt henkilön viipymättä ja hyvin määrätietoisesti; muistuttaa, että asianomaisia rakenteita on uudistettava siten, että tehdään loppu YK:n ja EU:n henkilöstön rankaisemattomuudesta ja perustetaan toimivat ja avoimet valvonta- ja vastuuvelvollisuusmekanismit; katsoo, ettei voida hyväksyä sitä, että väitettyjä väärinkäytöksiä koskeviin oikeustoimiin ryhtyminen on tällä haavaa täysin vapaaehtoista ja riippuu maasta, joka joukot on lähettänyt; on vakuuttunut, että tällaisia vakavia rikoksia voidaan myös vähentää ja ehkäistä koulutuksen ja valistuksen avulla; muistuttaa, että tällaiset rikokset on estettävä kiireellisesti tulevaisuudessa, myös jotta voidaan palauttaa paikallisen väestön luottamus kansainväliseen rauhanturvaamiseen; |
| --- | --- |

62.

| 63. | korostaa ihmisoikeusloukkausten ja laajalle levinneen rankaisemattomuuden ja vastuuvelvollisuuden puuttumisen välistä yhteyttä alueilla ja maissa, joihin konfliktien vaikutukset ulottuvat tai joissa esiintyy poliittisin perustein tapahtuvaa pelottelua, syrjintää, häirintää ja väkivaltaa, ihmisryöstöjä, poliisiväkivaltaa, mielivaltaisia pidätyksiä, kidutusta ja surmia; kehottaa EU:ta tukemaan toimia, joilla pyritään torjumaan rankaisemattomuutta ja edistämään vastuuvelvollisuutta maissa, joissa rankaisemattomuuden dynamiikka hyödyttää suurimman vastuun kantajia ja heikentää uhrien vaikutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pitää valitettavana tarvetta erottaa määräajaksi Saharov-palkinnon saaja Aung San Suu Kyi Saharov-yhteisöstä, mutta on tyytyväinen päätökseen vastatoimena sille, että hän ei ole ryhtynyt toimiin Myanmarin rohingya-yhteisöön kohdistuvien jatkuvien rikosten johdosta ja on sallinut niiden tapahtua; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on huolissaan, että laittomien huumeiden torjunnan nimissä tapahtuu laittomia surmia, kidutusta ja muita ihmisoikeusloukkauksia; muistuttaa, että rikollisuuden torjunta ei oikeuta ihmisoikeusrikkomuksiin, ja kehottaa kokoamaan parhaita käytäntöjä, joissa noudatetaan oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvaa lähestymistapaa haittojen minimoimiseen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | antaa tunnustusta laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Agnès Callamardin työlle ja panokselle rankaisemattomuutta vastaan ja toteaa hänen joutuneen pelottelun ja uhkailun kohteeksi hänen tutkiessaan epäiltyjä laittomia teloituksia vuonna 2019, esimerkiksi toimittaja Jamal Khashoggin murhaa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tukee oikeuslaitoksen uudistuksia, joilla pyritään varmistamaan sen puolueettomuus ja riippumattomuus ja joihin kuuluu tuomareiden palvelukseenottoon ja nimittämiseen, korruptioon ja sukupuolia eriarvoistavaan kohteluun liittyvien kysymysten käsittely oikeuslaitoksessa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa hyväksymään ja panemaan täytäntöön kiireesti ihmisoikeusloukkauksia koskevan itsenäisesti, joustavasti ja reaktiivisesti toimivan maailmanlaajuisen EU:n pakotemekanismin, niin kutsutun EU:n Magnitsky-lain, olennaisena osana EU:n olemassa olevaa ihmisoikeus- ja ulkopoliittista välineistöä ja toteaa, että tämä lujittaisi EU:n roolia maailmanlaajuisena toimijana ihmisoikeusasioissa ja mahdollistaisi pakotteiden kohdentamisen henkilöihin, valtiollisiin ja valtiosta riippumattomiin toimijoihin ja muihin yhteisöihin, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai osallisina niissä, vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvät järjestelmälliset korruptiorikkomukset mukaan luettuina; suhtautuu myönteisesti ihmisoikeusloukkauksia koskevien maailmanlaajuisten pakotemekanismien hyväksymiseen yhä useammissa maissa; korostaa, että tämän järjestelmän on oltava EU:n tuomioistuinvalvontamekanismin mukainen; korostaa tarvetta osoittaa sille riittävästi resursseja, jotta se voidaan panna tehokkaasti täytäntöön; kehottaa perustamaan EU-tason neuvoa-antavan komitean, johon parlamentti osallistuu; korostaa, että tällainen mekanismi auttaa torjumaan ihmisoikeusloukkauksia, torjumaan rankaisemattomuutta ja suojelemaan ihmisoikeusaktivisteja ja ihmisoikeuksien puolustajia kaikkialla maailmassa sekä vahvistamaan Euroopan unionin merkitystä ihmisoikeusloukkauksia koskeviin pakotteisiin vaikuttamisessa tehokkaasti, mikä tarkoittaa näin ollen määräenemmistöäänestyksen käyttämistä; pitää myönteisenä, että neuvosto hyväksyi päätöksen, jolla määrätään kohdennettuja rajoittavia toimenpiteitä sellaisten kyberhyökkäysten estämiseksi ja niihin vastaamiseksi, jotka muodostavat ulkoisen uhan EU:lle ja sen jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

68.

| 69. | katsoo, että maailmanlaajuista covid-19-pandemiaa ei pitäisi käyttää tekosyynä pakotejärjestelmien heikentämiseksi; korostaa kuitenkin, että pakotteet eivät saisi estää humanitaarisen avun toimittamista, lääkintäapu mukaan luettuna, kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

69.

Ihmisoikeuksien puolustajat

| 70. | tuomitsee ihmisoikeuksien puolustajien, heidän perheenjäsentensä, heidän asianajajiensa sekä heitä tukevien ja heitä kohtaan myötätuntoisten henkilöiden surmat, mielivaltaiset pidätykset, kidutuksen, vainon, häirinnän, pelottelun, kiristyksen, digitaalisen etävalvonnan ja fyysisen valvonnan sekä heihin kohdistetut mustamaalauskampanjat; toteaa erittäin huolestuneena, että vuonna 2019 murhattiin tai pahoinpideltiin väkivaltaisesti yhä useampia maaoikeus- ja ympäristöaktivisteja, jotka olivat nousseet puolustamaan luonnonvaroja ja ihmisten oikeuksia elää turvallisessa ja terveessä ympäristössä; panee merkille, että joissakin osissa maailmaa näiden hyökkäysten määrä on noussut vaarallisen korkeaksi; korostaa tässä yhteydessä ihmisoikeuksien puolustajien erityistä haavoittuvuutta ja tarvetta saada riittävää suojelua, jotta he voivat tehdä ensiarvoisen tärkeää työtään ilman häirintää ja vainoa; korostaa uskonnollisten järjestöjen mahdollista roolia humanitaarisiin kriiseihin vastaamisessa, rauhan ja oikeudenmukaisuuden sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä ja väkivaltaan puuttumisessa sekä välittäjinä konfliktien ratkaisemista koskevissa neuvotteluissa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on erityisen huolestunut siitä, että yhä useammin langetetaan tuomioita, joissa ei taata kansainvälisen oikeuden edellyttämiä oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vähimmäisvaatimuksia; kehottaa EU:ta jatkamaan yhteistyön ja diplomatian käyttöä sen varmistamisessa, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kunnioitetaan täysimääräisesti kaikkien kohdalla; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa lopettamaan kaikki hyökkäykset ihmisoikeuksien puolustajia vastaan ja vapauttamaan kaikki mielivaltaisesti pidätetyt sekä saattamaan syylliset vastuuseen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita luomaan strategisen korkean tason vision ihmisoikeuksien puolustajiin maailmanlaajuisesti ja yhä useammin kohdistuvien hyökkäysten torjumiseksi muun muassa hyväksymällä vahvoja ulkoasiainneuvoston päätelmiä, joissa ulkoministerien olisi vaadittava kunnianhimoisia ja maailmanlaajuisia EU:n toimia ihmisoikeuksien puolustajien puolustamiseksi; kehottaa EU:n toimielimiä lujittamaan tukeaan ihmisoikeuksien puolustajille keskeisenä ja olennaisena osana ihmisoikeuksia koskevaa unionin ulkopolitiikkaa; korostaa, että poliittinen vuoropuhelu EU:n ulkopuolisten maiden viranomaisten kanssa ja yhteydenpito heihin, oikeudenkäyntien tarkkailu, tapaamiset ihmisoikeuksien puolustajien kanssa maavierailuilla, vierailut pidätettyinä olevien ihmisoikeuksien puolustajien luokse, uudelleensijoittamisen tukeminen ja julkiset kannanotot ovat tämän politiikan olennaisia täytäntöönpanovälineitä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan siten, että ne toimivat entistä yhtenäisemmin ja käyttävät näitä välineitä johdonmukaisesti ja yhtäpitävästi riippumatta siitä, mistä maasta on kyse, kun ihmisoikeuksien puolustajien oikeuksia on loukattu; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tässä hengessä antamaan vuosittain ihmisoikeuksien puolustajia koskevat neuvoston päätelmät, joissa arvioidaan niiden toteuttamia ihmisoikeuksien puolustajiin liittyviä toimia ja esitetään ihmisoikeuksien puolustajiin liittyviä strategisia sitoumuksia korkeimmalla tasolla; korostaa parlamentin ja sen ihmisoikeuksien valiokunnan vuonna 2019 tekemää jatkuvaa työtä, jolla on tuettu ihmisoikeuksien puolustajia, Saharov-palkinnon saajat ja ehdokkaat mukaan lukien, ja kiinnitetty huomio heidän tilanteeseensa etenkin silloin, kun he ovat vaarassa tai heidän oikeuksiaan loukataan; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa EU:ta takaamaan, että sukupuolisidonnaista väkivaltaa kohtaavat naisten ihmisoikeuksien puolustajat voivat turvautua suojelumekanismeihin ja saada käyttöönsä resursseja, ja tukemaan heitä poliittisesti, lisäämään määrärahoja riippumattomille kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka edistävät naisten ja tyttöjen oikeuksia, ja hyväksymään ihmisoikeuksien puolustajia koskevien EU:n suuntaviivojen liitteenä välineet, jotka tarjoavat EU:lle käytännön keinot, joiden avulla se voi vastata paremmin naisten ihmisoikeuksien puolustajien tarpeisiin eri puolilla maailmaa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita nostamaan tavoitetasoa, jotta voidaan varmistaa vangittujen ihmisoikeuksien puolustajien vapauttaminen, myös vangittuja ihmisoikeuksien puolustajia koskevissa symbolisissa tapauksissa, jotka havainnollistavat tapaa, jolla sortohallitukset kaikkialla maailmassa käyttävät jatkuvasti lakia pyrkiäkseen mustamaalaamaan ja vaientamaan ihmisoikeuspuolustajia; painottaa, että tällaisia tapauksia ovat muun muassa Euroopan parlamentin Saharov-palkinnon saaneet ja palkintoehdokkaat; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa EU:n edustustoja ja jäsenvaltioita käyttämään edelleen julkista diplomatiaa ja aloitteita nostaakseen esille yksittäisiä ihmisoikeuspuolustajia koskevia tapauksia ja tarvittaessa helpottamaan hätäviisumien myöntämistä sekä tarjoamaan hätämajoitusta EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita parantamaan EU:n viisumien saatavuutta ihmisoikeuksien puolustajien siirtämiseksi lyhyellä aikavälillä, erityisesti sisällyttämällä EU:n viisumikäsikirjaan ohjeita ihmisoikeuksien puolustajille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettävistä helpotuksista, sekä pyrkimään muuttamaan viisumeja koskevia oikeudellisia välineitä, erityisesti viisumisäännöstöä; |
| --- | --- |

76.

| 77. | on ilahtunut siitä, että EU:n ihmisoikeuksien puolustajia varten perustaman ProtectDefenders.eu-mekanismin toimintaa jatkettiin marraskuussa 2019 vielä kolmeksi vuodeksi; korostaa tämän mekanismin merkitystä, kun otetaan huomioon ihmisoikeuksien puolustajien kasvavat tarpeet ja heillä olevat monenlaiset ongelmat; kehottaa lujittamaan tätä mekanismia ja arvioimaan sitä jatkuvasti uudelleen tarpeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

77.

Naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo

| 78. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan sukupuolten tasa-arvostrategia johdonmukaisesti täytäntöön sekä EU:ssa että sen ulkopuolella ja ryhtymään tehokkaisiin ja konkreettisiin toimiin naisten oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikentämispyrkimysten torjumiseksi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | muistuttaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä asianmukainen seksuaalikasvatus ovat ihmisoikeuksia; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vahvistamaan uudelleen naisten luovuttamattomat oikeudet ruumiilliseen koskemattomuuteen, ihmisarvoon ja itsenäiseen päätöksentekoon ja säilyttämään kaikkien ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden ja jakamattomuuden kaikissa yhteyksissä sekä puolustamaan ja edistämään erityisesti niitä, jotka ovat eniten uhattuina, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pitää myönteisinä neuvoston puheenjohtajavaltion päätelmiä, joille 24 jäsenvaltiota antoi tukensa, sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan vahvistamista ulkosuhteissa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta vuosiksi 2021–2025 (sukupuolten tasa-arvoa koskeva toimintasuunnitelma III), johon sisältyy vahvoja sitoumuksia ja toimia seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alalla; kehottaa tässä yhteydessä lujittamaan EU:n tukea EU:n ulkopuolisille maille, erityisesti laajentumisprosessissa mukana oleville maille ja naapurimaille, joissa pannaan täytäntöön uusia politiikkatoimia ja lainsäädäntömuutoksia kansallisten oikeuskehysten mukauttamiseksi kansainvälisiin ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisiin sitoumuksiin, jotka koskevat naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa, naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, naispuolisten ihmisoikeuksien puolustajien suojelemiseksi, naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien edistämiseksi, tieteeseen perustuvan ja kattavan asianmukaisen seksuaalikasvatuksen tarjoamiseksi nuorille, turvallisen aikuisuuteen siirtymisen mahdollistamiseksi tytöille ja nuorille naisille sekä seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ja naisten sukuelinten silpomisen ja muiden haitallisten käytäntöjen, lapsi- ja pakkoavioliitot mukaan luettuina, estämiseksi ja lopettamiseksi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa lisäksi EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia kaikissa ulkoisissa toimissaan, myös monenvälisillä ja kahdenvälisillä foorumeilla, ja kiinnittämään erityistä huomiota syrjäytyneisiin tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten hlbti-henkilöihin, ja tavoitteeseen saavuttaa yleinen terveydenhoitopalvelujen kattavuus yhdistämällä seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä hiv-toimet; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kannustaa ottamaan tavoitteeksi sen, että ei pyritä ainoastaan puuttumaan sukupuoleen liittyvän rakenteellisen eriarvoisuuden perimmäisiin syihin takaamalla naisille yhtäläiset mahdollisuudet ja vahvistamalla heidän osallistumismahdollisuuksiaan; |
| --- | --- |

82.

| 83. | painottaa, että on luotava sellainen sosiaalisilta ja taloudellisilta olosuhteiltaan sopiva ympäristö, jossa vanhempien on mahdollista jatkaa omaa ammatillista kehittymistään; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan yhteisen lähestymistavan ja tekemään yhteistyötä kansainvälisten instituutioiden kanssa uusien, vertailukelpoisten ja hajautettujen tietojen saamiseksi sekä kehittämään kohdennettuja poliittisia ja lainsäädännöllisiä toimia näiden ihmisoikeusrikkomusten torjumiseksi; kehottaa komissiota sisällyttämään sitoumuksia ja vertailuarvoja naisten yhteistyöneuvotteluihinsa ja -sopimuksiinsa asianomaisten maiden kanssa sukuelinten silpomisen poistamiseksi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | muistuttaa, että Istanbulin yleissopimuksessa, joka on ensimmäinen yleismaailmallisesti sitova sopimus naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjumiseksi, asetetaan vertailuarvot kansainvälisille normeille, jotka on ratifioitava ja pantava täytäntöön; muistuttaa, että EU:n liittyminen Istanbulin yleissopimukseen on tunnustettu EU:n tasa-arvostrategian 2020–2025 keskeiseksi painopisteeksi; kehottaa EU:ta ja kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen ja panemaan sen mahdollisimman pian täytäntöön, jos ne eivät ole sitä vielä tehneet; pyytää EU:ta tekemään yhteistyötä muiden maiden kanssa niiden toimien tehostamiseksi koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen, tiedonkeruun, rahoituksen ja ohjelmasuunnittelun aloilla, jotta voidaan ehkäistä entistä paremmin seksuaalista ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja toteuttaa toimia sen johdosta kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa, että suojelua tarvitseviin maahanmuuttaja- ja pakolaisnaisiin ja -tyttöihin olisi suhtauduttava kuin ihmisiin, joilla on oikeuksia; |
| --- | --- |

86.

| 87. | on tyytyväinen EU:n ja YK:n Spotlight-aloitteen edistymiseen; kehottaa komissiota varmistamaan, että aloitteen tukemissa hankkeissa pyritään puuttumaan naisten oikeuksien loukkausten perimmäisiin syihin, kuten haitallisten sukupuoleen perustuvien stereotypioiden ylläpitämiseen; |
| --- | --- |

87.

Lapsen oikeudet

| 88. | kehottaa jälleen EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään ja vuoropuheluaan EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja asettamaan niissä painopisteeksi lasten oikeudet ja suojelun ja pyrkimään siihen, että lasten oikeuksia kunnioitetaan kaikkialla maailmassa ja että yhtäkään lasta ei jätetä jälkeen; kehottaa tältä osin EU:ta ja sen jäsenvaltioita työskentelemään yhdessä kumppanimaiden kanssa ja antamaan erityisesti virallisen kehitysavun puitteissa lisää taloudellisia resursseja, jotta voidaan vastata globaaleihin haasteisiin, jotka koskevat lasten terveyttä ja koulutusta, myös oikeutta opetukseen äidinkielellä, lapsityövoiman käytön lopettamista, väkivallan, seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsi- ja pakkoavioliittojen, lapsikaupan ja lasten hyväksikäytön torjuntaa sekä lasten värväyksen ja aseellisissa konflikteissa käytön, joiden uhriksi miljoonat lapset joutuvat, torjuntaa; muistuttaa, että lapsen etuun sisältyy muun muassa hänen suojelemisensa ja hoitamisensa ympäristössä, jossa hän voi kasvaa niin, että hän saa tarvitsemaansa tukea ja suojelua, ja jossa hänen ensisijaiset tarpeensa otetaan huomioon; korostaa, että koulutus on keskeinen keino torjua syrjintää ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa; kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan lasten pääsyä opetukseen; |
| --- | --- |

88.

| 89. | on ilahtunut siitä, millaista huomiota EU:n toimet lasten oikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi ovat saaneet lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen 30-vuotispäivän yhteydessä, ja toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen selvittää, miten EU oikeushenkilönä voi liittyä yleissopimukseen; |
| --- | --- |

89.

Vammaisten henkilöiden oikeudet

| 90. | on ilahtunut vuonna 2019 toteutuneista vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen ja sen valinnaisen pöytäkirjan ratifioinneista; painottaa, että on tärkeää ottaa täysin huomioon vammaisten henkilöiden erityistarpeet; kehottaa EU:ta sisällyttämään vammaisuuden perusteella tapahtuvan syrjinnän torjumisen ulkosuhde- ja kehitysapupolitiikkaansa sekä edistämään yhtäläistä työmarkkinoille ja koulutukseen pääsyä samoin kuin edistämään ratkaisuja, jotka helpottavat vammaisten henkilöiden toimintaa yhteiskunnassa; pitää tärkeänä, että niin EU:n jäsenvaltiot kuin sen toimielimetkin panevat yleissopimuksen tosiasiallisesti täytäntöön, etenkin kun on kyse humanitaarista apua ja kansainvälistä yhteistyötä kaikissa asiaankuuluvissa EU:n politiikkatoimissa koskevista EU:n velvoitteista; korostaa syrjimättömyyden merkitystä ja tarvetta valtavirtaistaa uskottavasti yleisen esteettömyyden periaate ja varmistaa vammaisten henkilöiden kaikkien oikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

90.

Homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten henkilöiden (hlbti) oikeudet

| 91. | tuomitsee hlbti-henkilöiden leimaamisen, mielivaltaiset pidätykset, kidutuksen, vainon ja surmat sekä heihin kohdistetun väkivaltaan yllyttämisen; pitää valitettavana yhä eriytyneempää kehitystä yhtäältä niiden maiden, joissa pyritään parantamaan hlbti-henkilöiden oikeuksien suojelua varsinkin poistamalla homoseksuaalisuuden rangaistavuus, ja toisaalta niiden maiden välillä, joissa heikennetään näitä oikeuksia ja sallitaan vapaasti hlbti-henkilöiden vainoaminen, syrjintä ja leimaaminen; katsoo, että henkilöihin heidän todellisen ja koetun seksuaalisen suuntautumisensa, sukupuoli-identiteettinsä, sukupuolen ilmaisunsa ja sukupuoliominaisuuksiensa perusteella kohdistuvat kielteiset käytännöt ja väkivallanteot eivät saa jäädä rankaisematta ja että ne on kitkettävä pois; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kehottaa EU:ta ottamaan johtavan aseman hlbti-henkilöiden ihmisoikeuksien puolustamisessa ja heihin kohdistetun syrjinnän ja leimaamisen torjumisessa sekä niin kutsuttujen muutoshoitojen, sukuelinten silpomisen ja transsukupuolisten henkilöiden pakkosterilisaatioiden torjumisessa; kehottaa lisäksi EU:ta hyödyntämään kaikkia käytettävissään olevia diplomatian välineitä samaa sukupuolta olevien kumppanien sukupuolisuhteiden dekriminalisoimisen edistämiseksi ja näyttämään esimerkkiä seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuoliominaisuuksiin perustuvan väkivallan ja syrjinnän torjumisessa panemalla tehokkaasti täytäntöön uuden hlbti-henkilöiden yhdenvertaisuutta koskevan strategian niin EU:ssa kuin sen ulkopuolella; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita soveltamaan perusteellisesti ja johdonmukaisesti EU:n suuntaviivoja hlbti-henkilöiden kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi ulkopolitiikassaan; |
| --- | --- |

92.

| 93. | korostaa, että covid-19-pandemia on iskenyt hlbti-yhteisöihin ankarasti, sillä perheväkivalta lisääntyi merkittävästi sellaisia hlbti-henkilöitä kohtaan, jotka pakotettiin karanteeniin tai palaamaan syrjiviin perheisiin ja kotitalouksiin, työttömyys ja asunnottomuus lisääntyi, elintärkeää terveydenhoitoa, kuten hiv-palveluja ja siirtymiseen liittyvää sairaanhoitoa, ei ollut saatavilla ja syyllistäminen yleistyi; kehottaa sisällyttämään hlbti-henkilöt covid-19-hätäapuohjelmiin; |
| --- | --- |

93.

Alkuperäiskansat

| 94. | on erittäin huolissaan alkuperäiskansojen ja niihin kuuluvien henkilöiden kärsimyksistä ja haavoittuvuudesta, jotka ovat seurausta muun muassa ilmastonmuutoksen vaikutuksista, covid-19-pandemiasta ja siitä, että he ovat menettäneet maitaan ja elantoaan yritystoiminnan ja siihen liittyvien vahinkojen takia; pitää valitettavana, että alkuperäiskansoihin kohdistuu edelleen ympäri maailmaa laajalle levinnyttä ja järjestelmällistä syrjintää ja vainoa, mukaan lukien pakkosiirrot, mielivaltaiset pidätykset sekä ihmisoikeuksien ja maa-alueiden puolustajien surmat; suosittaa, että EU ja sen jäsenvaltiot sisällyttävät alkuperäiskansoja ja alkuperäiskansojen oikeuksista annettuun YK:n julistukseen sisältyviä oikeuksia koskevia viittauksia huolellisuusvelvoitetta koskeviin asiaankuuluviin ja kehitteillä oleviin kehyksiin ja että ne varmistavat, että monikansalliset yritykset saatetaan vastuuseen, jos ne rikkovat velvoitteitaan; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kehottaa edelleen EU:ta, sen jäsenvaltioita ja niiden kumppaneita kansainvälisessä yhteisössä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan alkuperäiskansojen oikeuksien tunnustaminen, suojelu ja edistäminen, niiden kieleen, maihin, alueisiin ja resursseihin liittyvät oikeudet mukaan lukien; pitää myönteisenä työtä, jota kansalaisyhteiskunta ja kansalaisjärjestöt tekevät näiden asioiden parissa; toteaa jälleen, että on tarpeen luoda valitusmekanismi, jonka avulla voidaan tehdä valituksia monikansallisten yritysten toiminnasta johtuvista alkuperäiskansojen oikeuksiin liittyvistä loukkauksista ja väärinkäytöksistä; palauttaa mieliin päätöksensä nimittää alkuperäiskansoja käsittelevä pysyvä esittelijä parlamenttiin tavoitteena seurata alkuperäiskansojen ihmisoikeuksiin liittyvää tilannetta; kehottaa maita ratifioimaan 27. kesäkuuta 1989 tehdyn, alkuperäis- ja heimokansoja koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 169 määräykset; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kehottaa hallituksia painokkaasti kehittämään ympäristöpolitiikkoja, joissa kunnioitetaan taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia ja osallistetaan alkuperäiskansat ja paikalliset yhteisöt Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

96.

Rasismi, syrjintä, muukalaisviha ja suvaitsemattomuus

| 97. | pitää myönteisenä, että neuvosto hyväksyi vuonna 2019 EU:n ihmisoikeussuuntaviivat syrjimättömyydestä ulkoisessa toiminnassa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä sen varmistamiseksi, että syrjintään, rotuun, kastiin (työ ja syntyperä), uskontoon, etniseen tai kansalliseen alkuperään perustuvista oikeuksien loukkauksista vastuussa olevat saatetaan vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

97.

| 98. | panee erittäin huolestuneena merkille kastihierarkian laajuuden ja seuraukset, kastijärjestelmään perustuvan syrjinnän ja kastiin perustuvien ihmisoikeusloukkausten jatkumisen, mukaan lukien oikeusjärjestelmään tai työpaikkaan pääsyn epääminen, erottelun jatkuminen, köyhyys ja leimautuminen sekä kastiin liittyvät esteet perusihmisoikeuksien harjoittamiselle ja inhimillisen kehityksen edistämiselle; kehottaa jälleen laatimaan kastisyrjintää koskevan EU:n politiikan; kehottaa jälleen EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan ja tukemaan aloitteita YK:ssa ja kolmansissa maissa sijaitsevissa EU:n edustustoissa kastijärjestelmään perustuvan syrjinnän poistamiseksi; |
| --- | --- |

98.

| 99. | muistuttaa, että on tärkeää tukea aktiivisesti osallistavia ja rasismin vastaisia aloitteita, kun otetaan erityisesti huomioon muukalaisvihamielisten ja rasististen hyökkäysten lisääntyminen maailmanlaajuisesti sekä voimistuneet sosiaalisen oikeudenmukaisuuden vaatimukset, jotka innoittivat järjestämään maailmanlaajuisia mielenosoituksia; |
| --- | --- |

99.

| 100. | muistuttaa koulutuksen ratkaisevasta roolista ennakkoluulojen ja stereotypioiden purkamisessa sekä suvaitsevaisuuden, ymmärryksen ja monimuotoisuuden edistämisessä ja korostaa, että koulutus on keskeinen väline rakenteellisen syrjinnän ja rasismin lopettamiseksi yhteiskunnissamme; kehottaa jäsenvaltioita edistämään syrjinnän vastaista politiikkaa kaikilla aloilla; katsoo, että rasismin torjunta on horisontaalinen kysymys ja että se olisi otettava huomioon kaikilla unionin politiikan aloilla; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kehottaa kaikkia EU:n edustustoja ja niiden ihmisoikeusalan yhteyspisteitä noudattamaan johdonmukaisesti velvoitettaan arvioida ja analysoida syrjimättömyyden tilaa ja esittämään sen EU:n ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien maakohtaisten strategioidensa syrjimättömyyttä ja poissulkemista koskevassa luvussa sekä sen asiaankuuluvissa osissa syrjinnän ja/tai syrjittyjen ryhmien erityisistä syistä; korostaa, että syrjimättömyyden tilan päivittäminen EU:n ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien maakohtaisten strategioiden vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa ja edustustojen päälliköiden raporteissa on keskeistä ihmisoikeuksia koskevien vuoropuhelujen valmistelun ja niistä tiedottamisen kannalta, ja että suuntaviivoissa todetaan myös, että EU:n on kannustettava ja tuettava kansalaisyhteiskunnan aktiivista osallistumista monenvälisiin foorumeihin ja mekanismeihin, jotka liittyvät kastiin (työhön ja syntyperään) perustuvaan syrjintään; |
| --- | --- |

101.

Kansalliset, etniset ja kielelliset vähemmistöt

| 102. | pitää valitettavana, että huolimatta niiden kansainvälisistä velvoitteista ja sitoumuksista vähemmistöjen suojelemiseksi monissa maissa harjoitetaan kansallisten, etnisten ja kielellisten vähemmistöjen pakkosulauttamista jättämällä huomiotta niiden perus- ja ihmisoikeudet; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa EU:n kumppanimaiden hallituksia kunnioittamaan kansallisten, etnisten ja kielellisten vähemmistöjen perusihmisoikeuksia, muun muassa niiden kulttuuria, kieltä, uskontoa, perinteitä ja historiaa, kulttuurien ja monimuotoisuuden säilyttämiseksi; muistuttaa, että kyseisten maiden on täytettävä kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteensa ja sitoumuksensa, Euroopan neuvoston suositukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

103.

Ajatuksen-, omantunnon-, uskonnon- ja vakaumuksenvapaus

| 104. | on kauhistunut kaikista surmista ja hyökkäyksistä sekä kaikesta vainoamisesta, syrjinnästä, häirinnästä ja vastakkainasetteluun yllyttämisestä, joiden kohteeksi yksittäiset ihmiset ja ryhmät vuonna 2019 joutuivat uskontonsa, vakaumuksensa, ateisminsa tai agnostisminsa takia, samoin kuin kaikista näiden ihmisten tai ryhmien oikeuksien rajoituksista; toistaa tukensa uskontoon tai vakaumukseen perustuvan väkivallan uhreille ja sitoutumisensa tällaisen väkivallan poistamiseen; korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota vainottujen uskonnollisten ryhmien tilanteeseen kaikkialla maailmassa, sillä ne kohtaavat syrjintää, uhkauksia, jumalanpilkkalakeja, kääntymisen kieltäviä lakeja, uskonnonharjoittamispaikkojen tuhoamisia, väkivaltaa, orjuuttamista, raiskauksia, tahdonvastaisia katoamisia, teloituksia ja kansanmurhia; painottaa tarvetta kiinnittää erityistä huomiota muun muassa vainottujen kristittyjen tilanteeseen eri puolilla maailmaa, sillä he ovat suurin syrjinnän ja väkivallan kohteeksi joutuva ja kuoleman uhan alla elävä uskonnollinen ryhmä; |
| --- | --- |

104.

| 105. | on lisäksi huolestunut uskonnon väärinkäytöstä ja välineellistämisestä muiden ihmisoikeuksien heikentämiseksi, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ja hlbti-henkilöiden oikeudet; pitää valitettavana, että joissakin maissa on jo olemassa, pannaan täytäntöön tai yritetään ottaa käyttöön rikoslakeja, joissa jumalanpilkasta, kääntymyksestä tai uskosta luopumisesta määrätään rangaistuksia; painottaa, että uskonnon- ja vakaumuksenvapauteen sisältyy oikeus uskonnottomuuteen, oikeus teistisiin, ei-teistisiin, agnostisiin tai ateistisiin näkemyksiin ja oikeus niistä luopumiseen; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kehottaa komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön uskonnon- tai vakaumuksenvapauden edistämistä ja suojelua koskevat EU:n suuntaviivat; kehottaa jälleen neuvostoa ja komissiota tekemään avoimen ja kattavan arvioinnin erityislähettiläiden tehtävän vaikuttavuudesta ja lisäarvosta ennen kuin komissio käynnistää kyseisen toimeksiannon ja tehtävän uusimisprosessin; vaatii, että kyseisen arvioinnin jälkeen erityislähettiläiden työhön osoitetaan riittävästi resursseja, jotta voidaan parantaa EU:n tehokkuutta tällä alalla; pitää valitettavana tämän arvioinnin viivästymistä; kehottaa komissiota takaamaan seuraavan EU:n erityislähettilään nimittämisen, toimeksiannon, toiminnan ja raportoinnin avoimuuden ja varmistamaan erityislähettilään sitoutumisen kaikkien ihmisoikeuksien ja unionin arvojen yleismaailmallisuuteen, jakamattomuuteen ja keskinäiseen riippuvuuteen; muistuttaa komissiota tarpeesta tukea asianmukaisesti erityislähettilään institutionaalista toimeksiantoa, valmiuksia ja tehtäviä; |
| --- | --- |

106.

| 107. | suhtautuu myönteisesti uskontoa yhteiskunnassa koskevaan maailmanlaajuiseen tiedonvaihtoon, jonka komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja käynnisti Brysselissä 6. syyskuuta 2019; kehottaa kuitenkin kiinnittämään yhtä lailla huomiota niin uskonyhteisöjen sisäisiin kuin uskontojen välisiin suhteisiin; kehottaa tältä osin kehittämään EU:n tukea uskonyhteisöjen sisäiselle vuoropuhelulle paikallistasolla, jotta voidaan torjua ääriajattelua ja vihapuhetta; kehottaa myös valtavirtaistamaan ajatuksen-, omantunnon-, uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämisen ja suojelun tavoitteet laajempaan kirjoon EU:n toimia ihmisoikeuksien alalla; |
| --- | --- |

107.

| 108. | toistaa pitävänsä tärkeänä akateemista vapautta, ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan diplomaattisia ponnisteluja tehden kahden- tai monenvälistä yhteistyötä valtion ja valtiosta riippumattomien toimijoiden tapauksissa, joissa akateemiseen vapauteen kohdistuu uhkia tai jossa sitä vastaan hyökätään, erityisesti jos on kyse väkivaltaisista hyökkäyksistä korkea-asteen koulutusyhteisön laitoksia tai jäseniä kohtaan, mukaan lukien syrjivät politiikat ja käytännöt, tutkimuksen tai ilmaisun aiheettomat rajoitukset, väärät syytteet tai väärin perustein tehdyt pidätykset; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota tarkastelemaan uudelleen nykyisiä ihmisoikeuksien puolustajien tuki- ja suojelumekanismeja, jotta voidaan kehittää valmiuksia tunnistaa avun tarve ja tarjota sitä, myös hätäsuojelua ja tukea tapauksissa, joissa on kyse akateemiseen vapauteen kohdistuvista hyökkäyksistä; kehottaa komissiota varmistamaan, että ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä käsittelevä Euroopan yliopistojen välinen keskus ja Global Campus on Human Rights and Democracy -verkosto saavat edelleen korkean tason tukea, koska ne ovat EU:n lippulaivahankkeita ihmisoikeuskoulutuksen tukemiseksi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

108.

Sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus ja oikeus tietoon

| 109. | tuomitsee monien toimittajien, bloginpitäjien ja väärinkäytösten paljastajien surmaamisen, sieppaukset, vangitsemisen, häirinnän ja pelottelun sekä heihin kohdistetut, myös fyysiset ja oikeudellisin keinoin toteutetut hyökkäykset sekä internetin ja tiedotusvälineiden valvonnan ja sulkemisen; muistuttaa, että sananvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus ovat olennainen osa demokraattisen yhteiskunnan perustaa; toteaa tiedonsaantioikeuden merkityksen nykyaikaisissa yhteiskunnissa, kaikkien etnisten yhteisöjen oikeus saada tietoa äidinkielellä mukaan luettuna, ja kaikenlaisen viestinnän merkityksen moniarvoisuuden kulttuurin ja demokraattisen yhteiskunnan perustan kehittämisessä; muistuttaa, että tiedotusvälineiden olisi noudatettava syrjimättömyyden periaatetta; |
| --- | --- |

109.

| 110. | tuomitsee eräiden hallintojen ja viranomaisten pyrkimykset poistaa oikeudet sananvapauteen tai tiedotusvälineiden vapauteen tai rajoittaa näitä oikeuksia sillä laittomalla perusteella, että rajoitukset ovat tarpeen turvallisuuden tai kansanterveyden lujittamiseksi taikka terrorismin, kunnianloukkauksen, solvauksen tai jumalanpilkan torjumiseksi; nostaa esille uuden sensuuriaallon, jossa jotkin hallinnot käyttävät valeuutisten torjuntaa tekosyynä sensuurille covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

110.

| 111. | tuomitsee vähemmistöihin kohdistetut disinformaatio- ja propagandahyökkäykset, joilla pyritään heikentämään niitä arvoja, joita EU edustaa; on hyvin huolestunut vihapuheen ja väkivaltaan yllyttämisen lisääntymisestä verkossa ja muualla tapahtuvassa viestinnässä, koska se on suora uhka oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksiin liittyviä arvoja kohtaan; toteaa, että lisääntynyt sosiaalinen ja poliittinen polarisaatio, jota henkisen vaikuttamisen tekniikoihin perustuvat sosiaalisen median algoritmit vahvistavat, ruokkii radikalismia, estää täysin kriittisen ajattelun, tekee vuoropuhelun mahdottomaksi ja tasoittaa tietä ääriliikkeille; |
| --- | --- |

111.

| 112. | suosittelee, että otetaan käyttöön parhaat mahdolliset suojatoimet disinformaation ja vihamielisen propagandan leviämisen torjumiseksi kehittämällä sekä EU:n tasolla että kansainvälisellä tasolla oikeudellinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi, kyber- ja informaatiosota mukaan luettuina; tukee edelleen aloitteita, jotka auttavat erottamaan toisistaan valeuutiset tai propagandistiset väärät tiedot sekä aidon ja riippumattoman journalismin puitteissa kerätyt tiedot; |
| --- | --- |

112.

| 113. | korostaa tapauksia, joissa tiedotusvälineet ovat keskittyneet yksittäisten henkilöiden käsiin, sekä tiedotusvälineiden omistuksen avoimuuden puutetta, mikä rajoittaa moniarvoisuutta, joka on välttämätöntä puolueettoman tiedonsaannin kannalta; |
| --- | --- |

113.

| 114. | tuomitsee jyrkästi toimittajia vastaan nostetut perusteettomat oikeudenkäynnit, joilla pyritään saattamaan heidät vararikkoon (niin sanotut strategiset häirintätarkoituksessa nostetut kanteet) ja vaientamaan heidät, erityisesti korruptiotapauksissa; toteaa, että on tarpeen perustaa alustoja, jotka antavat ennakkovaroituksen toimittajien ollessa vaarassa, sekä alustoja, jotka suojaavat heidän työtään, jotta muut toimittajat voivat jatkaa meneillään olevia tutkimuksia ilman häirinnästä johtuvaa oikeudellisten seurausten pelkoa; |
| --- | --- |

114.

| 115. | muistuttaa, että sananvapauden tai tiedotusvälineiden vapauden rajoitusten on palveltava oikeutettua päämäärää kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 artiklassa vahvistettujen kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

115.

| 116. | kehottaa EU:ta tekemään kaikkensa suojellakseen sananvapautta, tiedotusvälineiden vapautta ja niitä, jotka yrittävät puolustaa sitä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tuomitsemaan kaikki fyysiset tai oikeudelliset pelottelukeinot, joita käytetään toimittajia vastaan heidän vaientamisekseen; kehottaa EU:n erityisedustajaa kiinnittämään erityistä huomiota tiedotusvälineiden vapauden, riippumattomuuden ja moniarvoisuuden suojeluun kaikkialla maailmassa; pitää erittäin tärkeänä, että sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat pannaan tehokkaasti ja järjestelmällisesti täytäntöön ja että niiden vaikutuksia seurataan säännöllisesti; |
| --- | --- |

116.

| 117. | korostaa mediamaiseman jatkuvia muutoksia ja sosiaalisen median maailmanlaajuisesti lisääntyvää käyttöä; painottaa, että tämä kehitys aiheuttaa haasteita ja riskejä, jotka liittyvät muun muassa sananvapauden loukkauksiin verkossa ja verkon ulkopuolella, sensuuriin, tietosuojaan, vihapuheeseen, häirintään ja toimittajien ja väärinkäytösten paljastajien turvallisuuteen; kehottaa komissiota seuraamaan sosiaalisen median yritysten toimintaperiaatteita ja käytäntöjä ja erityisesti niiden itsesääntelyvälineitä, joilla on seurauksia sananvapauden käytön kannalta maailmanlaajuisesti, ja esittämään tarvittaessa ehdotuksia toimintapolitiikan tai lainsäädännön muuttamiseksi; |
| --- | --- |

117.

Kuolemanrangaistus, kidutus ja muu kaltoinkohtelu

| 118. | tuomitsee kidutuksen, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun ja kuolemanrangaistuksen käytön, ja toteaa, että niitä sovelletaan edelleen monissa maissa kaikkialla maailmassa; kehottaa maita, jotka eivät ole vielä tehneet sitä, keskeyttämään välittömästi kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon ensimmäisenä askeleena kohti sen lakkauttamista; on ilahtunut vuonna 2019 tapahtuneesta myönteisestä kehityksestä, jossa poliittinen tuki kuolemanrangaistuksen säilyttämiselle heikkeni eräissä maissa, jotka eivät ole vielä lakkauttaneet sitä; pitää kuitenkin erittäin valitettavina joidenkin kansallisten oikeusviranomaisten ratkaisuja, jotka johtivat teloitusten lisääntymiseen aiempiin vuosiin verrattuna; kehottaa EU:ta edelleenkin tuomitsemaan järjestelmällisesti kuolemanrangaistuksen käytön ja toteuttamaan viestintäkampanjoita kuolemanrangaistusta vastaan ympäri maailmaa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita puolustamaan kuolemanrangaistuksen poistamista kaikilla kansainvälisillä foorumeilla ja hakemaan tälle kannalle mahdollisimman laajaa tukea; |
| --- | --- |

118.

| 119. | toistaa sitoutuneensa kidutuksen kieltämiseen kaikkialla maailmassa, uhrien puolustamiseen ja kiduttajien saattamiseen vastuuseen teoistaan; on tyytyväinen siihen, että EU:n politiikan suuntaviivat suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä on päivitetty; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja muita maita, jotka eivät ole vielä ratifioineet kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaista YK:n yleissopimusta, jonka 35-vuotispäivää vietettiin vuonna 2019, ratifioimaan sen sekä sen valinnaisen pöytäkirjan; tunnustaa kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien merkityksen kidutuksen ja muun kaltoinkohtelun torjunnassa; |
| --- | --- |

119.

Nykyajan orjuuden ja ihmiskaupan torjunta

| 120. | peräänkuuluttaa vahvempia kansainvälisiä toimia, joilla kitketään nykyajan orjuutta ja ihmiskauppaa ja niihin liittyviä verkostoja, ja kehottaa ottamaan käyttöön uusia due diligence -velvoitteita, joiden mukaan yritysten on tunnistettava tällaiset tilanteet, arvioitava niitä, tehtävä niistä loppu, ehkäistävä ja lievennettävä niitä ja tehtävä yhteistyötä viranomaisten kanssa, jotta parannetaan kriminaalipolitiikkaa ihmiskauppiaita ja nykyajan orjuuteen syyllistyviä tai siitä hyötyviä vastaan; muistuttaa, että nämä kohtuuttomat työolot heikentävät ihmisarvoa ja perustavia ihmisoikeuksia; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä ratifioineet näiden vitsausten ja lapsityövoiman käytön torjumisen kannalta merkityksellisiä ILOn yleissopimuksia, ratifioimaan ne; |
| --- | --- |

120.

Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet

| 121. | kehottaa EU:ta lujittamaan toimiaan taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi kaikessa EU:n ulkopolitiikassa ja ulkoisessa toiminnassa, erityisesti hyödyntämällä tehokkaasti kansainvälisten sopimusten ihmisoikeuslausekkeita, työvoimaa koskevat määräykset mukaan lukien, sekä investoimalla kulttuuriin ja koulutukseen kestävää muutosta edistävinä tekijöinä; pitää väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä tehdyn ILO:n yleissopimuksen hyväksymistä myönteisenä ja toteaa, että se sisältää uusia ja sitovia kansainvälisiä työnormeja, jotka ovat olennaisen tärkeitä näiden vitsausten kitkemiseksi työelämästä ja uhrien suojelemiseksi; korostaa, että äidit tarvitsevat erityistä suojelua työelämässä, raskausaikana ja sen jälkeen, myös äitiysterveyden, äitiysloman ja -etuuksien, työsuojelun ja syrjimättömyyden sekä imetyksen osalta; |
| --- | --- |

121.

| 122. | pitää tuomittavana, että työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeuksia rikotaan edelleen maailmanlaajuisesti ja että tällaisten rikkomusten ytimessä ovat kollektiivinen neuvotteluoikeus, oikeus tiedonsaantiin, kuulemiseen ja osallistumiseen ja oikeus toteuttaa työtaistelutoimia sekä oikeus kohtuulliseen palkkaan, ihmisarvoisiin työoloihin sekä työterveyteen ja työturvallisuuteen; |
| --- | --- |

122.

| 123. | muistuttaa, että kulttuurin ja koulutuksen saatavuus ovat perusoikeuksia; panee merkille kulttuuridiplomatian merkityksen rauhan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen arvojen edistämisessä; kehottaa EU:ta sisällyttämään kulttuurin ja koulutuksen sekä niihin liittyvät asiaankuuluvat oikeudet ihmisoikeuspolitiikkaansa ulkoisissa toimissaan; |
| --- | --- |

123.

Yritystoiminta ja ihmisoikeudet

| 124. | pitää myönteisinä useiden eurooppalaisten yritysten pyrkimyksiä panna täytäntöön yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia toimintaperiaatteitaan, noudattaa ihmisoikeuksia ja toteuttaa eri jäsenvaltioissa käyttöön otettuja toimia ja lakeja, joilla kannustetaan tai vaaditaan noudattamaan due diligence -velvoitetta; kehottaa EU:hun sijoittautuneita yrityksiä täyttämään yritysvastuuseen liittyvän velvoitteensa siirtymällä kohti EU:n sisämarkkinoilla sovellettavien eettisten sääntöjen ja normien noudattamista; |
| --- | --- |

124.

| 125. | kehottaa ottamaan käyttöön EU:n pakollisen ihmisoikeuksiin ja ympäristöön liittyvää due diligence -velvoitetta koskevan välineen, jolla yritykset velvoitetaan aktiivisesti tunnistamaan, arvioimaan, estämään ja ilmoittamaan liiketoimintansa ja toimitusketjujensa ihmisoikeuksiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset ja jota sovelletaan yritysten hallintoelimiin, yritysjohtajiin ja yritysten johtohenkilöihin rikkomistapauksessa ja jolla taataan uhreille oikeussuojakeinot ja mahdollisuus korjaaviin toimenpiteisiin; panee tyytyväisenä merkille ilmoituksen, että komission ehdotukseen sisällytetään vastuujärjestelmä; kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta ottaa vakavimpien loukkausten osalta käyttöön muita vastuita, mukaan lukien rikosoikeudellinen vastuu; |
| --- | --- |

125.

| 126. | suosittaa, että tähän välineeseen sisällytetään erityisenä osana lakisääteinen huolellisuusvelvollisuus, jotta voidaan estää nykyajan orjuus ja lapsityövoiman käyttö yritysten ulkomaisissa toimitusketjuissa; suosittaa, että avoimuusvaatimus otetaan osaksi due diligence -välinettä, jotta helpotetaan uhrien mahdollisuuksia oikeussuojakeinojen saantiin; kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaita mekanismeja, joilla suojellaan oikeussuojakeinoihin turvautuvia osapuolia kostotoimilta, myös lainsäädäntöä strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden torjumiseksi; muistuttaa, että luonnonvarojen hyödyntämisen yhteydessä voi esiintyä moninaisia ihmisoikeusloukkauksia; |
| --- | --- |

126.

| 127. | pitää erittäin tärkeänä, että kaikki maat panevat täytäntöön YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet, ja kehottaa niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä hyväksyneet yritystoimintaa koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia, hyväksymään ne mahdollisimman pian; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita osallistumaan rakentavasti YK:n monikansallisten yhtiöiden ja muiden liikeyritysten vastuuta ihmisoikeuksista tarkastelevan hallitustenvälisen työryhmän työhön; |
| --- | --- |

127.

| 128. | korostaa, että on luotava kansainvälisesti sitova väline, jolla säännellään monikansallisten yhtiöiden ja muiden yritysten toimintaa ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden alalla; |
| --- | --- |

128.

Uudet teknologiat ja ihmisoikeudet

| 129. | on huolestunut erilaisten datapohjaisten ja uuteen teknologiaan pohjautuvien välineiden käytöstä covid-19-pandemian johdosta toteutetuissa toimissa; korostaa, että niihin sisältyy usein vaikeasti havaittavia riskejä, jotka liittyvät perusvapauksien käyttämiseen, vallan väärinkäyttöön ja kasvavaan haavoittuvuuteen kyberhyökkäyksille, jos käytössä ei ole tehokkaita teknisiä ja oikeudellisia suojatoimia; on huolissaan siitä, että teknologiaa käytetään jatkuvasti sananvapauden seuraamiseen ja rajoittamiseen sekä häirinnän välineenä; kehottaa EU:ta yksityisyyden ja tietosuojan alan johtavana globaalien normien laatijana ottamaan käyttöön uusia normeja ja parhaita käytäntöjä sekä EU:n sisäiseen käyttöön että ratkaisuiksi, joita voidaan jäljitellä ympäri maailman, jotta voidaan estää uusien datapohjaisten välineiden mahdolliset haittavaikutukset; |
| --- | --- |

129.

| 130. | palauttaa mieliin 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä (8) ja ilmaisee edelleen huolensa aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä kansainvälisen oikeudellisen kehyksen ulkopuolella; kehottaa jälleen EU:ta kehittämään pikaisesti oikeudellisesti sitovan kehyksen aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käyttämiselle sen varmistamiseksi, että oikeudellisten velvoitteidensa mukaisesti jäsenvaltiot eivät toteuta laittomia kohdistettuja teloituksia tai avusta tällaisissa muiden valtioiden suorittamissa teloituksissa; kehottaa komissiota lisäksi tiedottamaan parlamentille asianmukaisesti unionin varojen käytöstä kaikkiin miehittämättömien ilma-alusten rakentamiseen liittyviin tutkimus- ja kehityshankkeisiin; kehottaa laatimaan tällaisten ilma-alusten uusista kehityshankkeista ihmisoikeusvaikutusten arvioinnit; palauttaa mieliin 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (9); kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita kieltämään sellaisten täysin autonomisten aseiden kehittämisen, tuotannon ja käytön, joista puuttuu ihmisen suorittama merkityksellinen keskeisten toimintojen valvonta yksittäisten kohteiden valinnan ja niihin iskemisen yhteydessä; vaatii käynnistämään kansainväliset neuvottelut oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla kielletään tappavat autonomiset aseet, joita ihmiset eivät valvo merkityksellisellä tavalla; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita hyväksymään yhteisen kannan tätä asiaa koskevia kansainvälisiä neuvotteluja varten; |
| --- | --- |

130.

Maahantulijat ja pakolaiset

| 131. | kehottaa hallituksia toteuttamaan ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamiseen perustuvia toimia sekä ratkaisuja, joissa otetaan huomioon maahantulijoiden ja pakolaisten haavoittuvuus ja suojelun tarve, solidaarisuuden ja kumppanuuden periaatteiden mukaisesti sekä siten, että muuttoliikkeelle selvitetään riittävät ja saavutettavissa olevat lailliset väylät; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita puuttumaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, jotka saavat yksittäiset ihmiset ja perheet lähtemään kotimaastaan, koska he eivät voi elää ihmisarvoisessa ja turvallisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

131.

| 132. | korostaa tarvetta torjua ihmiskauppaa harjoittavia rikollisjärjestöjä ja henkilöitä; pitää valitettavana pakolaisten pakolaisleireillä kohtaamaa karua tilannetta, heidän tulevaisuudennäkymiensä puuttumista, turvapaikkahakemusten käsittelyä koskevia pitkiä odotusaikoja ja vaikeutta saada perusterveydenhuoltoa sekä lasten kohdalla vaikeutta päästä kouluun; kehottaa etsimään maahantulijoiden ja pakolaisten säilöönotolle vaihtoehtoja, joihin ei liity vapaudenmenetystä, ja torjuu tässä yhteydessä maahantulijoiden kaikenlaisen epäinhimillisen tai halventavan kohtelun; painottaa, että on tärkeää kunnioittaa ihmisoikeuksia, kun tehdään pakollisia terveystarkastuksia, ja korostaa, että kaikille turvapaikanhakijoille ja maahanmuuttajille on taattava välttämättömien palvelujen saatavuus, myös kattava terveydenhoito; korostaa, että on tärkeä vaalia turvapaikkaoikeutta kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

132.

| 133. | kehottaa EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kohtelemaan pakolaisasemaa hakevia henkilöitä hyväntahtoisesti ja huolellisuusvelvoitetta sekä oikeusvaltioperiaatteita noudattaen ja tukemaan perheenyhdistämistä, jotta voidaan päästä eroon tilanteista, joissa pakolaiset joutuvat eroon lähisukulaisistaan, etenkin lapsista; |
| --- | --- |

133.

Demokratiatuki

| 134. | kehottaa EU:ta lisäämään tukeaan demokraattiselle kansalaisvaikuttamiselle, joka on lisääntynyt vuodesta 2019 populismin, nationalismin ja autoritaaristen hallintojen nousun myötä; kehottaa komissiota ja neuvostoa vahvistamaan unionin demokratian tukiohjelmia maailmanlaajuisesti vaalimalla demokratiaa edistäviä alhaalta ylöspäin suuntautuvia prosesseja ja kehittämällä institutionaalista kestävyyttä; korostaa tässä yhteydessä parlamentin toteuttamia demokratiatukitoimia, mukaan lukien vaalitarkkailu-, sovittelu-, koulutus- ja mentorointiohjelmat, jotka on mukautettava kumppanimaiden muuttuvaan tilanteeseen, ottaen samalla huomioon asianomaisten kolmansien maiden kulttuuriset ja kansalliset taustat, jotta vahvistetaan vuoropuhelua ja kumppanuutta niiden kanssa; tukee 14. lokakuuta 2019 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä demokratiasta ja ihmisoikeuksia sekä demokratiaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa 2020–2024 esitettyä kehotusta edistää entistä joustavampaa, innovatiivisempaa, pidemmän aikavälin ja konfliktiriski huomioon ottavaa lähestymistapaa demokratian tukemiseksi; pitää tervetulleena ja tässä yhteydessä kannustaa ja tukee sellaisten riippumattomien järjestöjen työtä, jotka toimivat Euroopan unionin perusarvojen pohjalta ja edistävät demokraattista siirtymää maailmassa; |
| --- | --- |

134.

| 135. | sitoutuu edistämään demokraattisten prosessien avoimuutta, erityisesti valtiosta riippumattomien eri toimijoiden käyttämän poliittisen ja mielipidekampanjoinnin rahoittamisen suhteen; |
| --- | --- |

135.

o

o o

| 136. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokouksen 75. istunnon puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä EU:n edustustojen päälliköille. |
| --- | --- |

136.

---

(1)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 82.

(2)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 15.

(3)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 30.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0007.

(5)  World Migration Report 2020 – International Organisation for Migration (https://publications.iom.int/system/files/pdf/wmr_2020.pdf).

(6)  YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n tiedot (https://www.unhcr.org/refugee-statistics/download/?url=fd4J).

(7)  Turvapaikkatilastot – Eurostat (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Asylum_statistics)

(8)  EUVL C 285, 29.8.2017, s. 110.

(9)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 86.

---

Torstai 21. tammikuuta 2021

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/117

---

P9_TA(2021)0016

EU:n ja Aasian yhteydet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 EU:n ja Aasian yhteyksistä (2020/2115(INI))

(2021/C 456/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2019 hyväksytyn EU:n ja Japanin välisen kestäviä yhteyksiä ja laadukasta infrastruktuuria koskevan kumppanuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2019 hyväksytyn EU:n ja Japanin välisen kestäviä yhteyksiä ja laadukasta infrastruktuuria koskevan kumppanuuden,

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2012 annetun EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen julkilausuman Aasian ja Tyynenmeren alueesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2012 annetun EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen julkilausuman Aasian ja Tyynenmeren alueesta,

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät EU:n tehostetusta yhteistyöstä Aasiassa ja Aasian kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät EU:n tehostetusta yhteistyöstä Aasiassa ja Aasian kanssa,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU ja Keski-Aasia: uusia mahdollisuuksia kumppanuuden lujittamiseen” (JOIN(2019)0009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU ja Keski-Aasia: uusia mahdollisuuksia kumppanuuden lujittamiseen” (JOIN(2019)0009),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan unioni, Latinalainen Amerikka ja Karibian alue: yhteistyötä yhteisen tulevaisuuden hyväksi” (JOIN(2019)0006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan unioni, Latinalainen Amerikka ja Karibian alue: yhteistyötä yhteisen tulevaisuuden hyväksi” (JOIN(2019)0006),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2016 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Arktista aluetta koskeva Euroopan unionin yhdennetty politiikka” (JOIN(2016)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2016 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Arktista aluetta koskeva Euroopan unionin yhdennetty politiikka” (JOIN(2016)0021),

| — | ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Itäisen kumppanuuden politiikka vuoden 2020 jälkeen – Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus” (JOIN(2020)0007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Itäisen kumppanuuden politiikka vuoden 2020 jälkeen – Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus” (JOIN(2020)0007),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä – Komission panos 6. toukokuuta 2020 järjestettävään EU:n ja Länsi-Balkanin johtajien kokoukseen (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä – Komission panos 6. toukokuuta 2020 järjestettävään EU:n ja Länsi-Balkanin johtajien kokoukseen (COM(2020)0315),

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 hyväksytyn Länsi-Balkanin liitettävyysohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 hyväksytyn Länsi-Balkanin liitettävyysohjelman,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman (2015) ja kehitysrahoitusta koskevan Addis Abeban toimintasuunnitelman (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman (2015) ja kehitysrahoitusta koskevan Addis Abeban toimintasuunnitelman (2015),

| — | ottaa huomioon G20-maiden vuonna 2019 julkaisemat infrastruktuuri-investointeja koskevat periaatteet ”G20 Principles for Quality Infrastructure Investment” ja vuonna 2018 julkaistun OECD:n infrastruktuurikatsauksen ”Roadmap to Infrastructure as an Asset Class”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-maiden vuonna 2019 julkaisemat infrastruktuuri-investointeja koskevat periaatteet ”G20 Principles for Quality Infrastructure Investment” ja vuonna 2018 julkaistun OECD:n infrastruktuurikatsauksen ”Roadmap to Infrastructure as an Asset Class”,

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano” (COM(2020)0050), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano” (COM(2020)0050),

| — | ottaa huomioon 20. ja 21. marraskuuta 2017 järjestetyn 13:nnen ASEM-ulkoministerikokouksen puheenjohtajan lausunnon ja kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. ja 21. marraskuuta 2017 järjestetyn 13:nnen ASEM-ulkoministerikokouksen puheenjohtajan lausunnon ja kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0269/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0269/2020),

| A. | katsoo, että EU:n laajennettu maailmanlaajuinen yhteyksiä koskeva strategia edellyttää tehokasta hallintoa ja jäsenvaltioiden sekä talouden ja yhteiskunnan sidosryhmien laajaa osallistumista, jotta voidaan tehokkaasti edustaa EU:n perusarvoja ja yhteisiä etuja; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:n laajennettu maailmanlaajuinen yhteyksiä koskeva strategia edellyttää tehokasta hallintoa ja jäsenvaltioiden sekä talouden ja yhteiskunnan sidosryhmien laajaa osallistumista, jotta voidaan tehokkaasti edustaa EU:n perusarvoja ja yhteisiä etuja;

| B. | katsoo, että yhä verkottuneemmassa ja globaalimmassa maailmassa EU:n on pantava täytäntöön ja esiteltävä yhteyksiä koskevia strategioita edistääkseen etujaan, arvojaan ja kantojaan ja vahvistaakseen yhteistyötään kumppaneidensa kanssa digitaalialalla sekä terveyden, turvallisuuden, vihreän siirtymän, liikenteen, energian ja erityisesti henkilöverkostojen aloilla; ottaa huomioon, että Euroopan, Aasian ja muiden maanosien välistä huomattavaa taloudellista potentiaalia ei ole vielä hyödynnetty fyysisen ja digitaalisen infrastruktuurin puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että yhä verkottuneemmassa ja globaalimmassa maailmassa EU:n on pantava täytäntöön ja esiteltävä yhteyksiä koskevia strategioita edistääkseen etujaan, arvojaan ja kantojaan ja vahvistaakseen yhteistyötään kumppaneidensa kanssa digitaalialalla sekä terveyden, turvallisuuden, vihreän siirtymän, liikenteen, energian ja erityisesti henkilöverkostojen aloilla; ottaa huomioon, että Euroopan, Aasian ja muiden maanosien välistä huomattavaa taloudellista potentiaalia ei ole vielä hyödynnetty fyysisen ja digitaalisen infrastruktuurin puutteen vuoksi;

| C. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian myötä tehokkaan yhteyksiä koskevan EU:n strategian merkitys on korostunut entisestään, mikä on tuonut selvästi esiin eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten yhteysverkostojen niin heikkoudet kuin vahvuudetkin; katsoo, että covid-19-pandemian jälkeinen taloudellinen elpyminen tarjoaa uuden mahdollisuuden, jonka myötä sijoituksista voitaisiin tehdä kestävämpiä, digitaalisempia ja vihreämpiä ja samalla parantaa liitettävyysohjelmiemme kestokykyä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian myötä tehokkaan yhteyksiä koskevan EU:n strategian merkitys on korostunut entisestään, mikä on tuonut selvästi esiin eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten yhteysverkostojen niin heikkoudet kuin vahvuudetkin; katsoo, että covid-19-pandemian jälkeinen taloudellinen elpyminen tarjoaa uuden mahdollisuuden, jonka myötä sijoituksista voitaisiin tehdä kestävämpiä, digitaalisempia ja vihreämpiä ja samalla parantaa liitettävyysohjelmiemme kestokykyä;

| D. | katsoo, että maailmanlaajuisessa yhteyksiä koskevassa strategiassa on käytettävä kestävää ja sääntöihin perustuvaa lähestymistapaa ja sen olisi palveltava EU:n keskeisten politiikkojen, kuten talouden elpymisen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, digitaalisen siirtymän ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisen edistämisen ja tehokkaan monenvälisyyden, tavoitteita; katsoo, että alueellisten ja maailmanlaajuisten turvallisuuskehysten olisi edistettävä turvallisen ympäristön luomista valtioiden välisten suhteiden moitteettomalle toiminnalle; katsoo, että näiden kehysten olisi perustuttava Euroopan vahvuuteen kauppapolitiikassa ja diplomatiassa ja vastattava uusiin ja kiireellisiin haasteisiin, kuten globaaliin terveyteen ja turvallisuuteen, hybridiuhkiin, terrorismiin ja köyhyyteen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että maailmanlaajuisessa yhteyksiä koskevassa strategiassa on käytettävä kestävää ja sääntöihin perustuvaa lähestymistapaa ja sen olisi palveltava EU:n keskeisten politiikkojen, kuten talouden elpymisen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, digitaalisen siirtymän ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisen edistämisen ja tehokkaan monenvälisyyden, tavoitteita; katsoo, että alueellisten ja maailmanlaajuisten turvallisuuskehysten olisi edistettävä turvallisen ympäristön luomista valtioiden välisten suhteiden moitteettomalle toiminnalle; katsoo, että näiden kehysten olisi perustuttava Euroopan vahvuuteen kauppapolitiikassa ja diplomatiassa ja vastattava uusiin ja kiireellisiin haasteisiin, kuten globaaliin terveyteen ja turvallisuuteen, hybridiuhkiin, terrorismiin ja köyhyyteen;

| E. | katsoo, että yhteydet ovat jo nyt tärkeä osatekijä useissa EU:n strategioissa; katsoo, että kaikkien yhteyksiin liittyvien politiikkatoimien johdonmukaisuutta ja näkyvyyttä olisi parannettava; ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset yhteydet vaikuttavat Euroopan ja kolmansien maiden kilpailukykyyn ja tarjoavat eurooppalaisille ja muille yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, kaupallisia mahdollisuuksia yhteisen vaurauden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että yhteydet ovat jo nyt tärkeä osatekijä useissa EU:n strategioissa; katsoo, että kaikkien yhteyksiin liittyvien politiikkatoimien johdonmukaisuutta ja näkyvyyttä olisi parannettava; ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset yhteydet vaikuttavat Euroopan ja kolmansien maiden kilpailukykyyn ja tarjoavat eurooppalaisille ja muille yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, kaupallisia mahdollisuuksia yhteisen vaurauden saavuttamiseksi;

| F. | katsoo, että kestävän yhteyksiä koskevan strategian olisi edistettävä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kestävän yhteyksiä koskevan strategian olisi edistettävä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista;

| G. | katsoo, että EU:n yhteyksiä koskevan strategian täytäntöönpano tulee vaatimaan julkisia varoja vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä, henkilöresurssien myöntämistä ja uusia pyrkimyksiä helpottaa yksityissektorin osallistumista, kuten vuoden 2018 yhteisessä tiedonannossa Euroopan ja Aasian yhteyksistä on selkeästi esitetty; ottaa huomioon, että monet kehitysalueet tarvitsevat huomattavan määrän sääntöihin perustuvia investointeja uuden taloudellisen dynamiikan aikaansaamiseksi erityisesti covid-19-pandemian jälkeen; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n yhteyksiä koskevan strategian täytäntöönpano tulee vaatimaan julkisia varoja vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä, henkilöresurssien myöntämistä ja uusia pyrkimyksiä helpottaa yksityissektorin osallistumista, kuten vuoden 2018 yhteisessä tiedonannossa Euroopan ja Aasian yhteyksistä on selkeästi esitetty; ottaa huomioon, että monet kehitysalueet tarvitsevat huomattavan määrän sääntöihin perustuvia investointeja uuden taloudellisen dynamiikan aikaansaamiseksi erityisesti covid-19-pandemian jälkeen;

| H. | katsoo, että EU:lle, joka on yksi maailman suurimmista talouksista ja alueellisen yhteistyön ja ihmisten yhteen saattamisen edelläkävijä, maailmanlaajuinen yhteyksiä koskeva strategia voi tuoda lisäarvoa pyrkimyksiin toteuttaa ja edistää sen maailmanlaajuista toimintasuunnitelmaa, johon sisältyvät Team Europe -lähestymistapa ja alueelliset ohjelmat, kuten EU:n sekä Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen välisen strategian työstäminen ja yhteistyö Aasia–Eurooppa-kokouksen (ASEM) kanssa hyödyntäen EU:n keskeisten politiikkojen luomaa synergiaa, ja siten vahvistaa EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:lle, joka on yksi maailman suurimmista talouksista ja alueellisen yhteistyön ja ihmisten yhteen saattamisen edelläkävijä, maailmanlaajuinen yhteyksiä koskeva strategia voi tuoda lisäarvoa pyrkimyksiin toteuttaa ja edistää sen maailmanlaajuista toimintasuunnitelmaa, johon sisältyvät Team Europe -lähestymistapa ja alueelliset ohjelmat, kuten EU:n sekä Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen välisen strategian työstäminen ja yhteistyö Aasia–Eurooppa-kokouksen (ASEM) kanssa hyödyntäen EU:n keskeisten politiikkojen luomaa synergiaa, ja siten vahvistaa EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana;

| I. | katsoo, että EU:n vapaakauppasopimukset Japanin ja Etelä-Korean kanssa lisäävät Aasian ja Euroopan välistä kauppaa ja edellyttävät liikenneinfrastruktuurin kehittämistä; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU:n vapaakauppasopimukset Japanin ja Etelä-Korean kanssa lisäävät Aasian ja Euroopan välistä kauppaa ja edellyttävät liikenneinfrastruktuurin kehittämistä;

| J. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 solmittu EU:n ja Japanin yhteyksiä koskeva kumppanuus on lisännyt strategian merkitystä; katsoo, että olisi luotava kumppanuuksia muiden aasialaisten kumppanien kanssa ja myös Intian kanssa joka on nouseva maailmanlaajuinen toimija; katsoo, että Afrikka ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat olisi nimettävä ensisijaisiksi yhteysalueiksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 solmittu EU:n ja Japanin yhteyksiä koskeva kumppanuus on lisännyt strategian merkitystä; katsoo, että olisi luotava kumppanuuksia muiden aasialaisten kumppanien kanssa ja myös Intian kanssa joka on nouseva maailmanlaajuinen toimija; katsoo, että Afrikka ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat olisi nimettävä ensisijaisiksi yhteysalueiksi;

| K. | katsoo, että strategiassa olisi otettava huomioon myös yhteinen tiedonanto EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen suhteista; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että strategiassa olisi otettava huomioon myös yhteinen tiedonanto EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen suhteista;

| L. | katsoo, että komission vuoden 2021 työohjelmaan olisi sisällytettävä maailmanlaajuinen yhteyksiä koskeva strategia; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että komission vuoden 2021 työohjelmaan olisi sisällytettävä maailmanlaajuinen yhteyksiä koskeva strategia;

| M. | katsoo, että on olennaisen tärkeää säilyttää olemassa oleva ympäristöystävällisiä liikennemuotoja koskeva infrastruktuuri Euroopassa ja sen ulkopuolella; katsoo, että Euroopan olisi lisättävä investointeja kestävään infrastruktuuriin, kuten uudenaikaiseen suurnopeusjunien rataverkkoon, jolla voitaisiin korvata osa Euroopan lentoliikenneyhteyksistä; ottaa huomioon, että kokemukset ovat osoittaneet, että kannattamattomat hankkeet johtavat korkeaan velkaantumisasteeseen ja resurssien haaskaamiseen, murentavat infrastruktuuri-investointien paikallisyhteisöille tuomia etuja, lisäävät saastumista ja vahingoittavat ympäristöä; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että on olennaisen tärkeää säilyttää olemassa oleva ympäristöystävällisiä liikennemuotoja koskeva infrastruktuuri Euroopassa ja sen ulkopuolella; katsoo, että Euroopan olisi lisättävä investointeja kestävään infrastruktuuriin, kuten uudenaikaiseen suurnopeusjunien rataverkkoon, jolla voitaisiin korvata osa Euroopan lentoliikenneyhteyksistä; ottaa huomioon, että kokemukset ovat osoittaneet, että kannattamattomat hankkeet johtavat korkeaan velkaantumisasteeseen ja resurssien haaskaamiseen, murentavat infrastruktuuri-investointien paikallisyhteisöille tuomia etuja, lisäävät saastumista ja vahingoittavat ympäristöä;

| N. | ottaa huomioon, että viime vuosina globaalit toimijat ovat tunnustaneet liikenneyhteyksien mahdollisuudet ja ottaneet johtavan roolin pyrkimyksessä globaalin infrastruktuurin strategiseksi kehittämiseksi; toteaa, että on syntymässä uusia mahdollisuuksia Euroopan ja Aasian liikenneverkoille etenkin raide- ja meriliikenteen alalla; toteaa, että covid-19-kriisi on osoittanut, että jatkuva liikenne Aasian kanssa on välttämätöntä, jotta taataan toimitusketju kaikentyyppisille tavaroille; ottaa huomioon, että EU:n ja Aasian välinen liikenne on rahdin määrien ja kuljetusmatkojen perusteella ainutlaatuista maailmassa; katsoo, että kaikkien EU:n ja Aasian välillä käytettävien liikennemuotojen turvallisuus, varmuus ja ekologinen kestävyys on taattava erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen osalta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että viime vuosina globaalit toimijat ovat tunnustaneet liikenneyhteyksien mahdollisuudet ja ottaneet johtavan roolin pyrkimyksessä globaalin infrastruktuurin strategiseksi kehittämiseksi; toteaa, että on syntymässä uusia mahdollisuuksia Euroopan ja Aasian liikenneverkoille etenkin raide- ja meriliikenteen alalla; toteaa, että covid-19-kriisi on osoittanut, että jatkuva liikenne Aasian kanssa on välttämätöntä, jotta taataan toimitusketju kaikentyyppisille tavaroille; ottaa huomioon, että EU:n ja Aasian välinen liikenne on rahdin määrien ja kuljetusmatkojen perusteella ainutlaatuista maailmassa; katsoo, että kaikkien EU:n ja Aasian välillä käytettävien liikennemuotojen turvallisuus, varmuus ja ekologinen kestävyys on taattava erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen osalta;

Yhteyksiä koskevan strategian periaatteet

| 1. | korostaa, että yhteyksillä on keskeinen rooli EU:n ja sen jäsenvaltioiden geopoliittisissa suhteissa, ja painottaa, että yhteenliitettävyys on Euroopan unionin perustavanlaatuinen suuntaus, joka on otettu perusteellisesti huomioon EU:n lähestymistavassa sisäisiin ja kansainvälisiin haasteisiin; toteaa, että yhteyksiä koskevaa politiikkaa on toteutettu menestyksekkäästi EU:ssa ja yhteyksiin liittyviä toimia on huomioitu entistä enemmän monissa EU:n ulkosuhteissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa laatimaan EU:n maailmanlaajuisen yhteyksiä koskevan strategian, jäljempänä ”strategia”, jatkona nykyiselle EU:n ja Aasian yhteyksiä koskevalle strategialle, jotta EU:n yhteyksiä koskevaa filosofiaa ja yhteyksiä koskevaa politiikkaa voidaan mukauttaa siten, että tavoitteena on vahvistaa EU:n roolia todellisena ja välttämättömänä geopoliittisena ja geotaloudellisena toimijana, jolla on yhteinen narratiivi, ja kulttuurien välisenä mahdollistajana, ja vahvistaa EU:n kumppanuuksia samat perusarvot jakavien demokratioiden kanssa ympäri maailman; katsoo, että erityiset alueelliset painopisteet ja politiikat, kuten itäinen kumppanuus, Euroopan naapuruuspolitiikka (ENP), yhteinen tiedonanto suhteista Latinalaiseen Amerikkaan ja Karibian alueeseen sekä tuleva Intian valtameren ja Tyynenmeren strategia, olisi sovitettava yhteen strategian kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että maailmanlaajuiset haasteet vaikeutuvat, mikäli maailma jakautuu vastakkaisiin leireihin tai pirstaloituu; katsoo siksi, että yhteyksiä olisi edistettävä periaatteena, jossa yhteistyötä etsitään aina, kun se on tarpeen ja mahdollista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että yhteyksien olisi oltava yksi EU:n toiminnan keskeisistä painopisteistä, jotta voidaan vahvistaa Euroopan pyrkimykset, saavuttaa ennakoivampi unionin asema globaalissa politiikassa ja luoda edellytykset Euroopan yhteistyölle muiden maiden kanssa kahdenvälisesti ja monenvälisillä foorumeilla verotuksellisesti, taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävien yhteyksien edistämiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odottaa, että strategialla edistetään EU:n keskeisten puitepolitiikkojen täytäntöönpanoa vahvan ja oikeudenmukaisen unionin rakentamiseksi, rauhanomaisiin ja kunnioitukseen perustuviin kansainvälisiin suhteisiin investoimiseksi, kestävän taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen edistämiseksi myös Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitaaliseen siirtymään perustuvien kunnianhimoisten kauppasopimusten pohjalta sekä maailmanlaajuisen oikeudenmukaisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että muodoltaan kestävän globalisoitumisen edistäminen edellyttää yhteistyötä kolmansien maiden kanssa siten, että Pariisin sopimuksen toteuttaminen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamien ovat keskeisiä osatekijöitä strategissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että strategiassa on käsiteltävä kattavasti monenlaisia poliittisia, taloudellisia, kulttuurisia, kestävyyteen ja turvallisuuteen liittyviä ulottuvuuksia, jotka perustuvat EU:n perusarvoihin ja sen yhteisiin etuihin, pantava täytäntöön lippulaivahankkeita, joissa tuodaan esiin EU:n arvot, joita ovat vapaus, ihmisoikeudet, oikeusvaltio, demokratia, solidaarisuus syrjintää vastaan, kestävyys, osallistavuus, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden avoimuus, tasapuoliset toimintaedellytykset, vastavuoroisuus ja sääntöihin perustuvan monenvälisyyden noudattaminen, ja vahvistettava EU:n kansainvälistä asemaa normien asettajana; ottaa huomioon, että toteutukseen tarvitaan riittävästi henkilöresursseja sekä taloudellisia resursseja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EU:n ja jäsenvaltioiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia sidosryhmiä sekä keskeisiä alan asiantuntijoita osallistumaan strategian kehittämiseen ja täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota luomaan soveltuvia foorumeja tällaiselle osallistumiselle; painottaa, että parlamenttien on osallistuttava aktiivisesti yhteyspolitiikan luomiseen ja valvontaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että kestävän kasvun ja työpaikkojen luomiseksi yhteyksiä koskevat investoinnit ovat tarpeen; painottaa, että näissä investoinneissa olisi kunnioitettava yleistä etua, avoimuutta, markkinoiden tehokkuutta, tasapuolisuutta sekä reilua pääsyä julkisten hankintojen markkinoille ja julkisen talouden elinkelpoisuutta ja vältettävä velkaloukkujen syntymistä; korostaa, että tällaisilla investoinneilla on tuettava talouden kestävyyttä, Pariisin sopimuksen mukaista talouden hiilestä irtautumista ja työvoiman uusien taitojen kehittymistä sekä noudatettava korkeita ympäristöä ja luonnon monimuotoisuutta koskevia normeja; korostaa lisäksi, että investoinneissa on noudatettava tiukkoja sosiaalisia ja työntekijöiden oikeuksia, avoimuutta, ihmisoikeuksia, yhteentoimivuutta, asianmukaista huolellisuutta ja hyvää hallintotapaa koskevia normeja ja annettava hankkeiden vaikutuspiiriin kuuluville henkilöille ääni asiaankuuluvien, osallistavien ja julkisten sidosryhmien kuulemisten pohjalta ja siten, että perustana olisi avoin saatavuus myös paikallisille sidosryhmille, kuten pk-yrityksille; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa kaikkia Euroopan maita, myös Euroopan vapaakauppaliiton maita ja Länsi-Balkanin maita, sekä Euroopan naapurimaita liittymään EU:n yhteyksiä koskevaan strategiaan ja integroimaan toiminnallisesti erilaiset kehittyvät alueet; kannustaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa yhteistyöhön EU:n kanssa strategisen kansainvälisen yhteenliitettävyyden edistämiseksi erityisesti parlamentin alahuoneen viimeisimmän Yhdistyneen kansakunnan kansainvälistä politiikkaa koskevan raportin valossa; katsoo, että etusijalle olisi asetettava hankkeet, joihin useat Euroopan valtiot ovat sitoutuneet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiinnittää erityistä huomiota siihen, että tarvitaan oikeudenmukaista yhteistyötä kumppaneidemme ja muiden asianomaisten maiden ja alueiden kanssa, samalla kun käytetään pehmeää valtaa eurooppalaisten arvojen edistämiseen ja vahvojen ja kestävien kumppanuuksien turvaamiseen; katsoo, että strategialla on luotava yhteisiä etuja, taattava vastavuoroinen markkinapääsy ja estettävä yksipuoliset riippuvuussuhteet tai velkaloukut, jotka vaarantavat osallistuvien maiden itsemääräämisoikeuden, ja se olisi toteutettava molemminpuolista kunnioitusta noudattaen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa Länsi-Balkanin maiden tärkeyttä strategian painopistealueena; katsoo, että strategialla voidaan luoda positiivista synergiaa muiden alueen poliittisten ja taloudellisten prosessien, erityisesti alueellisen integraation, kanssa; katsoo, että Länsi-Balkanin maiden olemassa olevia infrastruktuurisuunnitelmia, kuten EU:n hyväksymää Länsi-Balkanin liitettävyysohjelmaa, olisi yhdenmukaistettava strategian kanssa; suhtautuu myönteisesti alueen yhteysinvestointien dynamiikkaan Länsi-Balkanilla alueen talous- ja investointisuunnitelman yhteydessä; korostaa lisäksi itäisen kumppanuuden merkitystä ja keskittymistä yhteyksiin, kuten 18. maaliskuuta 2020 julkaistussa yhteisessä tiedonannossa korostettiin; |
| --- | --- |

12.

Strategian hallinnointi

| 13. | korostaa, että strategiaa on valvottava ja se on sovitettava yhteen EU:n sisäisten ja EU:n ja siihen mahdollisesti liittyvien valtioiden välisten yhteyksien luomisen kanssa esimerkiksi Euroopan laajuisten verkkojen (TEN-T) tai kolmen meren aloitteen avulla siten, että vahvistetaan yhteisiä arvoja, normeja ja etuja ja tarjotaan EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille yhteistä sitoutumista strategiaan; katsoo, että ilman jäsenvaltioiden aktiivista sitoutumista strategia on kuin auto ilman renkaita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa strategian moniulotteista luonnetta, joka edellyttää olemassa olevien kansainvälisiä yhteyksiä ja yhteentoimivuutta koskevien strategioiden, politiikkojen ja hankkeiden tehokasta koordinointia; esittää, että olemassa olevaa EUH:n ja komission pääosastojen välistä koordinaatiota on kehitettävä ja virtaviivaistettava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että strategia edellyttää selkeämpää johtajuutta ja toimivallan jakoa komission sisällä jokaisella tasolla aina huippua myöten; ehdottaa siksi, että strategian toteutuksesta keskustellaan säännöllisesti vahvempaa EU:ta käsittelevässä komission jäsenten ryhmässä, jonka olisi toimittava yhteenliitettävyyden koordinointielimenä ja jonka puheenjohtajina toimivat komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä varapuheenjohtaja / korkea edustaja, ja komission yhteyskoordinaattori, joka on mieluiten johtava varapuheenjohtaja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | suosittaa, että EUH:n olisi järjestettävä sihteeristö yhteenliitettävyyden koordinointielimelle, kun taas vastaavaan työryhmään kuuluisivat kaikki olennaiset pääosastot ja sen puheenjohtajina toimisivat komission ja EUH:n pääsihteerit, jotta voidaan maksimoida synergioita ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston, jäsenvaltioiden ja kansallisten parlamenttien on tärkeää osallistua strategiaan; vaatii komissiota raportoimaan säännöllisesti strategian täytäntöönpanon saavutuksista ja keskustelemaan niistä yksityiskohtaisesti parlamentissa ja neuvostossa; kehottaa nimittämään jäsenvaltioiden hallituksiin kansalliset yhteyskoordinaattorit; katsoo, että erityisen neuvoston työryhmän perustaminen voisi lisätä yhteyksien johdonmukaisuutta, toimeenpanoa ja jäsenvaltioiden sitoutumista; ehdottaa, että yhteyksien osalta käytettäisiin määräenemmistöäänestystä, lukuun ottamatta kansallisen turvallisuuden kannalta merkityksellisiä tai siihen liittyviä aloja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että tiedonvaihto asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten EU:n rahoituslaitosten, kanssa ja niiden aktiivinen osallistuminen on olennaisen tärkeää strategian onnistumisen kannalta, kun otetaan huomioon alalla vallitsevat investointivajeet; suosittelee, että perustetaan kansainvälisiä yhteyksiä käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä komission neuvoa-antavaksi elimeksi, johon kuuluu myös liike-elämän edustajia, kuten 19. syyskuuta 2018 annetun yhteisen tiedonannon ehdotuksessa liike-elämän neuvoa-antavasta ryhmästä hahmoteltiin, sekä kansalaisyhteiskunta ja muut sidosryhmät, jotka edustavat muun muassa ihmisoikeuksia, ympäristöä ja työntekijöiden oikeuksia, ja kansainväliset rahoituslaitokset, painottaen erityisesti Euroopan investointipankkia (EIP) EU:n pankkina, ja että kokoonpanossa otetaan huomioon sukupuolten tasa-arvo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on vahvasti sitä mieltä, että eurooppalaisilla ja jäsenvaltioiden kehityspankeilla, investointilaitoksilla ja vientitakuulaitoksilla olisi oltava keskeinen rooli kansainvälisiä yhteyksiä koskeviin hankkeisiin tehtävien investointien hallinnoinnissa ja erityisesti yksityisen sektorin investointien mobilisoinnissa osallistumaan rahoitukseen ja hankkeiden täytäntöönpanoon, ja niiden olisi myös tarjottava investointitarpeita ja olemassa olevia investointipuitteita koskevia neuvoja maan kehitystasosta riippuen; kannattaa yhden luukun rajapinnan perustamista yksityiselle sektorille; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suunnittelee EIP:lle ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille (EBRD) tähän liittyviä rooleja; on vahvasti sitä mieltä, että yksityisen sektorin osallisuuden aktiivinen tukeminen kannattavien kansainvälisiä yhteyksiä koskevien hankkeiden puitteissa on yksi strategian kulmakivistä; vaatii, että meneillään olevaa työtä Euroopan kehitysrahoitusjärjestelmän vahvistamiseksi olisi vauhditettava, jotta voitaisiin saada aikaan täysimittainen Euroopan kehityspankki; puoltaa eurooppalaisiin arvoihin ja strategisiin tavoitteisiin perustuvaa yhteistyötä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että strategian uskottavuuden varmistamiseksi se on varustettava tavoitteiden mukaisilla tarpeellisilla työkaluilla ja toteutusmenetelmillä; antaa EU:lle tunnustusta kansainvälisen yhteistyön huomattavasta rahoittamisesta, erityisesti rahoituksesta avustussummille, jotka ovat huomattavia myös suhteessa muihin merkittäviin kansainvälisiin toimijoihin, ja toteaa, että rahoitus oli 345 miljardia euroa vuosina 2014–2018; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kritisoi sitä, että yleinen tietoisuus EU:n kansainvälisistä toimista liitettävyyspolitiikan edistämiseksi ja rahoittamiseksi ja niiden näkyvyys ovat alikehittyneitä, ja kehottaa tekemään viipymättä asianmukaisia muutoksia; korostaa lisäksi tarvetta kehittää strategiaa varten erityistä viestintäpolitiikkaa, ja kehottaa selkeyttämään ja tehostamaan viestintää strategian hyödyistä, saavutuksista ja tavoitteista, jotta voidaan varmistaa sen menestyksekkääseen toteutukseen tarvittava tuki; korostaa tässä yhteydessä lippulaivahankkeiden mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että strategian tavoitteiden saavuttamiseksi vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi oltava riittävästi julkisia varoja; kehottaa sisällyttämään strategian naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välinettä ja liittymistä valmistelevaa tukivälinettä III koskeviin tuleviin asetuksiin, jotta EU voi saavuttaa strategian tavoitteet tehokkaasti käyttämällä EU:n rahoitusohjelmia, kuten InvestEU-ohjelmaa ja erityisesti Euroopan kestävän kehityksen rahastoa, ulkosuhdetoimien takuujärjestelyä ja maantieteellisiä investointivälineitä, kuten naapuruuspolitiikan investointivälinettä, Keski-Aasian investointivälinettä ja Aasian investointivälinettä; korostaa myös mahdollisuutta auttaa kumppanimaita kehittämään omia rahoitusmekanismeja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että vaikka strategiassa noudatetaan monenvälistä lähestymistapaa, siinä olisi myös selvästi keskityttävä tiettyihin painopistealueisiin; pitää myönteisenä EU:n liitettävyysohjelman huomionarvoista sisällyttämistä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajakolmikon Saksan, Portugalin ja Slovenian ohjelmaan; korostaa, että on tärkeää määritellä asianomaisten alojen lippulaivahankkeet, joilla olisi oltava vahva eurooppalainen lisäarvo, jotka edustavat strategista yleistä etua ja osoittavat EU:n ainutlaatuisen arvoihin perustuvan lähestymistavan; kehottaa komissiota ja EUH:ta esittämään kriteereitä tällaisten hankkeiden määrittämiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, kuten G20-maiden infrastruktuuri-investointeja koskeviin ”G20 Principles for Quality Infrastructure Investment” -periaatteisiin ja kestävää infrastruktuuria koskevaan YK:n ympäristökokouksen päätöslauselmaan; kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita tukemaan EU:n strategista lähestymistapaa kansainväliseen liitettävyyteen sellaisilla monenvälisillä ja useammankeskisillä foorumeilla kuin YK:n yleiskokous, ASEM tai G7; |
| --- | --- |

25.

Strategian ensisijaiset tavoitteet

Vihreä siirtymä

| 26. | korostaa EU:n roolia Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanossa kiertotalouden ja ilmaston kannalta kestävien investointien edistämisen ja muiden aloitteiden avulla; katsoo, että vastauksen ilmastonmuutokseen, talouden hiilestä irtautumisen sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja ympäristön olisi oltava strategian ensisijaisia tavoitteita erityisesti laadukkaan infrastruktuurin kehittämisen osalta; huomauttaa, että olemassa olevan ympäristöystävällisiä liikennemuotoja koskevan infrastruktuurin säilyttäminen Euroopassa ja muualla on ensiarvoisen tärkeää; kehottaa tekemään asiankuuluvista investoinneista järjestelmällisesti ympäristöystävällisempiä; suosittaa tässä yhteydessä, että tuotteiden ja palveluiden elinkaarikustannuksille olisi määritettävä läpinäkyvät tarjousperusteet ja EU:n normeja ja säännöksiä olisi noudatettava; katsoo, että kehitysyhteistyön sosiaalisesti oikeudenmukainen ja kestävä viherryttäminen, infrastruktuuri-investoinnit kaikilla aloilla ja erityisesti energiaulottuvuus ovat ensisijaisen tärkeitä kysymyksiä; katsoo, että yhteistyö vaihtoehtoisten energianlähteiden ja energiatehokkuuden alalla ovat keskeisiä kärkihankkeita; esittää, että uusiutuvien energianlähteiden kehittämiseksi tehtävästä yhteistyöstä olisi tehtävä EU:n ja Afrikan välisten yhteyksien pilari; katsoo, että kestävyyteen tähtäävä valmiuksien kehittäminen on strategian keskeinen ulottuvuus; suhtautuu myönteisesti kunnianhimoiseen tieteelliseen yhteistyöhön, jolla pyritään hillitsemään ilmastonmuutosta ja edistämään ilmastonmuutokseen sopeutumista, suojelemaan biologista monimuotoisuutta sekä tukemaan kiertotaloutta, kestävää kasvua ja oikeudenmukaista siirtymää; |
| --- | --- |

26.

Liikenne

| 27. | kannustaa voimakkaasti omaksumaan globaalin koordinoidun lähestymistavan tekemällä tiivistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotta globaaleja toimitusketjuja tukevat yhteydet, kestävä liikenneinfrastruktuuri ja teollisuus voidaan palauttaa ja säilyttää; pitää myönteisenä EU:n ja Aasian välistä yhteistyötä Eurooppa-Kaukasus-Aasia -liikennekäytävän kaltaisissa aloitteissa ja uusien kestävien liikennealoitteiden edistämistä tärkeiden aasialaisten kumppanien, kuten Intian ja Keski-Aasian, kanssa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että EU:n olisi yhdistettävä hyvin kehittynyt TEN-T-kehys Aasian verkkoihin ja saatettava päätökseen omat TEN-T-hankkeensa EU:ssa, kuten Rail Baltica ja muut; suhtautuu myönteisesti EU:n Länsi-Balkania koskevan talous- ja investointisuunnitelman hyväksymiseen sekä TEN-T-verkon meneillään olevaan laajentamiseen Länsi-Balkanille ja itäisen kumppanuuden maihin, mitä olisi maantieteellisen sijaintinsa vuoksi pidettävä keskeisenä tekijänä EU:n ja Aasian välisiä yhteyksiä koskevassa strategiassa; katsoo, että laajentumista ja itäisiä kumppanimaita varten olisi nimettävä erityinen TEN-T-koordinaattori; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa rautatieyhteyksien merkitystä; huomauttaa, että on tarpeen varmistaa yhtenäinen oikeudellinen järjestelmä rautateiden tavaraliikenteelle Euraasian mantereella; kehottaa laajentamaan EU:n teknisten eritelmien soveltamista, erityisesti vaarallisten aineiden rautatiekuljetusten turvallisuusnormeja, ja noudattamaan vastaavia Valtioiden välinen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) (1) suuntaviivoja SMGS-sopimuksen (2) liitteen 2 mukaisesti sekä luomaan uusia talousnäkymiä avaamalla markkinoita ja edistämällä investointimahdollisuuksia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa kattavista lentoliikennesopimuksista Aasian kumppanimaiden kanssa parhaillaan käytävien neuvottelujen, erityisesti EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) välisestä sopimuksesta käytävien neuvottelujen, merkitystä, joilla luotaisiin oikeudenmukaiset ja avoimet markkinaolosuhteet, jotka perustuvat selkeään sääntelykehykseen ja erityisesti korkeiden Euroopan unionin normien noudattamiseen; korostaa, että EU:n tuki Aasian maille on tärkeää, jotta voidaan lieventää siviili-ilmailun vaikutusta ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota edistämään edelleen meriliikennealoitteitaan, joilla pyritään digitalisoimaan ja yksinkertaistamaan hallinnollisia muodollisuuksia ja vahvistamaan merenkulun turvallisuutta Aasian satamissa Kansainvälisen merenkulkujärjestön ja meriliikennesopimusten avulla; korostaa, että on tärkeää jatkaa yhteistyötä kolmansien maiden kanssa Aasiassa meriliikennesopimusten avulla, sillä se auttaisi meriliikenteen sääntelyä, helpottaisi sitä ja tekisi siitä kestävämpää; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että strategialla on varmistettava, että aasialaiset kuljetustyritykset noudattavat EU:n normeja tieliikennealalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä alaa koskevan EU:n lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa; |
| --- | --- |

32.

Digitaalinen muutos

| 33. | korostaa erityisesti, että digitalisaatio on 2000-luvun keskeinen ulottuvuus, ja korostaa sen vaikutusta jokaisen ihmisen jokapäiväiseen elämään kaikkialla maailmassa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita nostamaan digitaaliseen siirtymään liittyviä tavoitteitaan; odottaa, että EU:sta tulee kilpailukykyinen globaali toimija digitalisaation alalla samaan tapaan kuin Yhdysvalloista ja Kiinasta; katsoo tässä yhteydessä, että digitaalisten yhteyksien ja digitaalisen pääsyn edistäminen valokuituverkkoon ja 5G-verkkoon pohjautuvien erittäin suuren kapasiteetin verkkojen kautta on EU:n kannalta ensisijaisen tärkeää; katsoo, että tämän alan avoimen strategisen autonomian kehittämiseen on sisällyttävä välinevalmistajien toimitusketjujen monipuolistaminen edistämällä Open RAN -järjestelmän kaltaisia avoimia ja yhteentoimivia verkkorakenteita ja digitalisaatiokumppanuuksia sellaisten kolmansien maiden ja alueiden kanssa, jotka jakavat arvomme ja käyttävät teknologiaa perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen; kehottaa komissiota asettamaan kolmansien maiden kanssa toteutettavien yhteyshankkeiden edellytykseksi teknologian eettisen käytön sekä kotimaassa että ulkomailla; korostaa tässä yhteydessä, että turvallisuusnäkökohta on ensiarvoisen tärkeä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että normien asettajana EU:n olisi pyrittävä yhteisjohtajuuteen kansainvälisten normien, standardien ja käytäntöjen asettamisessa, puolustamisessa ja edistämisessä ja perustettava toimintansa rauhalliseen, turvalliseen, oikeusvaltiopohjaiseen ja avoimeen tieto- ja viestintätekniikan ympäristöön sekä kestävään ja vastuulliseen digitalisaatioon, ja samalla torjuttava kyberturvallisuusuhkia ja huolehdittava ihmisoikeuksien ja vapauksien, kuten henkilötietojen turvallisuuden, suojaamisesta verkkoympäristössä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | suosittelee, että tietosuojaa koskevaa yhteistyötä ASEAN-maiden sekä Intian, Japanin, Yhdysvaltojen, Australian, Kanadan, Etelä-Korean, Uuden-Seelannin ja muiden maiden kanssa tehostetaan merkittävästi, jotta tietovirtoja koskevia tietosuojan tason riittävyyttä koskevia päätöksiä voidaan edistää; katsoo, että kauppasopimusten sähköistä ja digitaalista kaupankäyntiä koskevien määräysten olisi palveltava yhteyksiä koskevan strategian digitaalisen pilarin tavoitteita; panee tietovirtojen osalta merkille, että EU on jo esittänyt useissa neuvotteluissa ehdotuksia tietosuojan ja yleisen tietosuoja-asetuksen (3) mukaisesti; toteaa, että Japanin tietosuojan tason riittävyyttä koskeva päätös on esimerkki digitaalisen integraation edistämisestä; puoltaa digitaalisen liitettävyysohjelman liittämistä tulevaan EU:n maailmanlaajuisen digitaalisen yhteistyön strategiaan; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että 5G-infrastruktuuri on osa Euroopan strategista selviytymiskykyä; kehottaa komissiota laatimaan suunnitelman, jolla kehitettäisiin eurooppalaista 5G-verkkoa ja poistettaisiin käytöstä sellaisissa kolmansissa maissa kehitetty 5G-teknologia, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja ja normeja; kehottaa komissiota painottamaan kolmansien maiden kanssa toteutettavien yhteyshankkeiden edellytyksenä teknologian eettistä käyttöä sekä kotimaassa että ulkomailla; suhtautuu myönteisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan sisältyviin tarjouskilpailumenettelyä koskeviin kyberturvallisuussäännöksiin; kannattaa 5G-välineistön sisällyttämistä digitaalisen yhteenliitettävyyden edistämiseen, kun otetaan huomioon sen mahdollisuudet ekstraterritoriaaliseen soveltamiseen; kehottaa komissiota pyrkimään EU:n kansainvälisten verkkovierailusopimusten toistamiseen yhteyskumppaneiden kanssa; pitää myönteisenä seuraavan sukupolven internet -aloitetta ja investoimista digitaalisiin infrastruktuurihankkeisiin, kuten Building Europe Link to Latin America -merikaapelihankkeeseen; suosittelee, että komissio yksilöi kohdennetun digitaalisen julkisen kehitysavun todelliset tarpeet; ehdottaa, että komissio ajaisi lippulaivahankkeena 6G-kehitystyötä yhdessä samanhenkisten maiden kanssa; |
| --- | --- |

36.

Ihmisten väliset yhteydet

| 37. | katsoo, että ihmisten välinen ulottuvuus on strategian peruspilari, jonka olisi saatava keskeisempi asema; vaatii tässä yhteydessä vastavuoroisia liikkuvuusmahdollisuuksia Euroopan ja Aasian välillä; korostaa, että julkiseen diplomatiaan on annettava riittävästi rahoitusta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa voimakkaasti ihmisten välisten yhteyksien edistämistä opiskelijoiden, ammatillista harjoittelua suorittavien, nuorten ammattilaisten, akateemisen maailman edustajien, kansalaisyhteiskunnan, kansalaisjärjestöjen, tutkijoiden ja kulttuurialojen välillä keskinäisen ymmärtämyksen ja kunnioituksen avaintekijänä; kannattaa tällaista osallistavuuteen, vastavuoroisuuteen ja sukupuolten tasa-arvoon perustuvaa yhteistyötä; kehottaa erityisesti vahvistamaan nuorisoulottuvuutta nuorisofoorumien kautta, jotta edistetään vastavuoroisesti vieraiden kielten taitoa, opiskelija- ja akateemista vaihtoa ja tutkintojen vastavuoroista tunnustamista; kannattaa tässä yhteydessä eTwinning-alustan avaamista yhteyskumppanimaille; muistuttaa mahdollisuuksista alueelliseen vaihtoon, kuten innovoijien väliseen vaihtoon ja kaupunkien väliseen yhteistyöhön; korostaa, että yhteydet avaavat Euroopalle mahdollisuuksia olla tutkimuksen, innovoinnin ja investointien kohtaamisen keskiössä; katsoo, että tämän pilarin yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vähemmistökysymyksiin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | antaa tunnustusta Länsi-Balkania varten hyväksytyille aloitteille, joilla pyritään edistämään nuorisoyhteistyötä ja nuorisovaihtoa sekä ammatillista koulutusta, ja kannustaa tarjoamaan vastaavia ohjelmia muille strategian kumppaneille alkaen itäisen kumppanuuden maista; toteaa, että EU:n ja Länsi-Balkanin väliset yhteydet ovat keskeisessä asemassa strategiassa, sillä alueen maat ovat EU:n mahdollisia tulevia jäseniä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | antaa tunnustusta helmikuussa 2018 pidettyjen EU:n ja Aseanin nuorten johtajien foorumin ja strategisen ajattelun foorumin sekä ASEM-huippukokousten ohella pidetyn Aasia–Eurooppa-säätiön nuorten johtajien huippukokouksen järjestämiselle; ehdottaa, että näitä kokoontumisia olisi pidettävä säännöllisesti ja että vastaavia vuosittaisia foorumeja olisi perustettava myös osana EU:n ja Afrikan unionin suhteita; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan strategian tulevan tutkimus- ja investointiyhteistyötä koskevan strategian (EU Strategy on Cooperation in Research and Investment) kanssa; kehottaa komissiota vahvistamaan strategista lähestymistapaansa tutkimusta ja innovointia koskevaan yhteistyöhön päivittämällä suhteitaan samanhenkisten kumppaneiden kanssa esimerkiksi harkitsemalla assosioituneen kumppanin asemaa ja käyttämällä yhteistyön pohjana sellaisia yleismaailmallisia periaatteita kuin akateeminen vapaus, avoin saatavuus, henkisen omaisuuden suojelu, tasapuoliset toimintaedellytykset, tutkimuksen eheys ja henkilötietojen suojaaminen; kannustaa hyväksymään maakohtaisia tutkimusyhteistyöpolitiikkoja; korostaa, että on tärkeää asettaa perusteet T&I-alan herkkien osa-alueiden tunnistamiselle erityisesti kaksikäyttöteknologian alalla; |
| --- | --- |

41.

Kauppa, investoinnit, kilpailukyky ja standardit

| 42. | katsoo, että EU:n olisi vahvistettava suhteitaan vastaanottaviin maihin ja annettava niille uskottava ja kestävä vaihtoehtoinen tarjous yhteyksien rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | katsoo, että ihmisten välinen ulottuvuus on keskeisessä asemassa myös EU:n arvojen mukaisen kilpailukyvyn rakentamisessa sekä eurooppalaisen talousdiplomatian tehostamisessa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | katsoo, että kauppapolitiikan olisi oltava keskeisessä asemassa strategian tavoitteiden saavuttamisessa edistämällä reilua ja kestävää kauppaa ja investointeja; korostaa, että on tärkeää vahvistaa talouden kestävyyttä monipuolistamalla toimitusketjuja ja vahvistamalla alueellista yhdentymistä; korostaa, että strategian rinnalla olisi pyrittävä lisäämään pääsyä molempien alueiden markkinoille, myös julkisiin hankintoihin, ja edistämään avointa ja läpinäkyvää investointiympäristöä, joka avaa mahdollisuuksia ja parantaa maailmanlaajuista kilpailukykyä; korostaa, että asianmukaista huolellisuutta, teollis- ja tekijänoikeuksia ja maantieteellisiä merkintöjä koskeva yhteistyö on tärkeää; |
| --- | --- |

44.

| 45. | painottaa tässä yhteydessä kansainvälisten ympäristö-, kestävyys- ja sosiaalinormien keskeistä asemaa kauppa- ja investointisopimuksissa; palauttaa mieliin komission 15-kohtaisen toimintasuunnitelman tarkistamisen ja neuvostossa käydyt keskustelut kaupasta ja kestävästä kehityksestä; kehottaa komissiota panemaan kaupan suojatoimet täysimääräisesti täytäntöön, jotta varmistetaan, että eurooppalaiset yritykset eivät joudu epäterveiden kaupan käytäntöjen kohteeksi, ja panemaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut tehokkaasti täytäntöön Pariisin sopimuksen, YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja ILO:n yleissopimusten mukaisesti, jotta voidaan kehittää strategiaa ja pyrkiä kestävään yhdentymiseen; katsoo, että komission ja EUH:n olisi omaksuttava strategisempi lähestymistapa yleiseen tullietuusjärjestelmään muun muassa tehostamalla korkeimman poliittisen tason toimia sen vaikuttavuuden lisäämiseksi ihmisoikeuksia, kansainvälisiä työnormeja sekä ympäristöä ja hyvää hallintoa koskevien normien osalta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa EU:n ja Kiinan välisten strategisten suhteiden ja systeemisen kilpailun merkitystä ja kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä käsittelemään Kiinaa yhtenäisellä tavalla ja ottamaan käyttöön koordinoidun lähestymistavan; kehottaa jälleen Kiinaa edistymään kunnianhimoisessa Maailman kauppajärjestön uudistuksessa, mukaan lukien teollisuustukia koskevat kattavat säännökset, ja panee merkille huolen Kiinan valtionyritysten markkinoita vääristävistä käytännöistä, pakollisista teknologian siirroista ja tiedon lokalisoinnista, ylikapasiteetista ja siihen liittyvästä polkumyynnistä sekä muista epäterveistä kaupan käytännöistä; katsoo, että tasapuolisten toimintaedellytysten laajentaminen kolmansille markkinoille on ensiarvoisen tärkeää eurooppalaisten yritysten pitkän aikavälin mahdollisuuksien kannalta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa EU:n neuvottelemien kansainvälisten kauppasopimusten tärkeyttä ja niiden asianmukaisen täytäntöönpanon merkitystä; katsoo, että yhteydet olisi sisällytettävä kauppapolitiikan uudelleentarkastelua koskevaan komission tiedonantoon; painottaa kansainvälisten normien ja avoimien standardien merkitystä laadukkaan infrastruktuurin ja verkon yhteentoimivuuden edistämisessä; kehottaa komissiota tekemään olemassa olevista sopimuksista kunnianhimoisempia sisällyttämällä standardointipolitiikan järjestelmällisesti kahdenvälisiin kumppanuuksiin ja kauppasopimuksiin, jotta voidaan edistää monenvälistä standardointia ja kansainvälisesti sovittujen standardien laajaa käyttöönottoa ja avointa sääntely-yhteistyötä noudattaen täysimääräisesti oikeutta sääntelyyn; |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että EU:n standardointipoliittisen mallin etuna on, että se on innovatiivinen, avoin ja osallistava, ja että sen on voitava edelleen selvitä erilaisten standardointimallien välisestä maailmanlaajuisesta kilpailusta; odottaa komission toimivan ennakoivasti standardointipolitiikan edistämiseksi; esittää siksi, että koordinointivastuu EU:n standardointipolitiikasta olisi annettava korkea-arvoiselle komission virkamiehelle, mieluiten sisämarkkinoista vastaavalle komission jäsenelle; kehottaa komissiota ja EUH:ta tiiviimpään koordinointiin samanmielisten demokraattisten kumppaneiden kanssa kansainvälisillä standardointifoorumeilla, jotta voidaan edistää demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia tukevia kansainvälisiä standardeja; |
| --- | --- |

48.

Terveys

| 49. | katsoo, että covid-19-pandemia on osoittanut, että terveydenhuoltoala on kiireellisesti asetettava etusijalle uutena keskeisenä yhteistyöalana, joka kattaa erityisesti terveydenhuoltojärjestelmien kestokyvyn, lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja rokotteiden saatavuuden, EU:n strategisen itsemääräämisoikeuden vahvistamisen terveysalalla ja yksipuolisten riippuvuuksien välttämisen, ja varmistaa turvalliset ja monipuoliset lääkealan ja terveyteen liittyvän teollisuuden toimitusketjut, parhaiden käytäntöjen vaihdon kriisinhallintaa ja pandemian ehkäisyä koskevissa politiikoissa sekä vastavuoroisuuden matkustamisen ja avointen rajojen hallinnoinnissa; ehdottaa, että EU:n terveysunionin toiminta yhdistettäisiin strategiaan, ja että yhteistyötä tehtäisiin muiden alueellisten mekanismien, kuten ASEANin tartuntatautikeskuksen, kanssa; painottaa, että EU:n olisi hyödynnettävä terveyteen liittyviä yhteyksiä oppiakseen menestyksekkäistä pandemianhallintaa koskevista esimerkeistä, joita samanmieliset kumppanit, kuten Uusi-Seelanti, Korean tasavalta tai Taiwan, voivat esittää; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää tärkeinä covid-19-pandemiasta saatuja oppeja, jotka koskevat koordinoitujen toimenpiteiden merkitystä sen varmistamisessa, että globaalit kuljetusreitit ja toimitusketjut pysyvät auki ja turvattuina; |
| --- | --- |

50.

Turvallisuus

| 51. | on vakuuttunut siitä, että strategian turvallisuusulottuvuutta on kiireellisesti kehitettävä ottaen huomioon vaaran, että yhteyksiä voidaan käyttää aseena; korostaa, että globaalissa yhteistyössä tarvitaan geopoliittista lähestymistapaa, jotta EU voi vastata menestyksekkäästi uusiin turvallisuushaasteisiin, mukaan lukien kyberturvallisuus, digitaalinen yhteenliitettävyys, kriittinen infrastruktuuri ja mahdollinen teknologian kaksoiskäyttö; korostaa terrorismin uhkan vakavuutta; korostaa kasvavia turvallisuushuolia Euroopan naapurustossa; kehottaa EUH:ta ja jäsenvaltioita toimimaan ennakoivammin näissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | painottaa, että on tarpeen kehittää vahvempi turvallisuusulottuvuus kumppanuudessamme Afrikan kanssa; muistuttaa, että neuvosto on antanut vuonna 2018 päätelmät EU:n tehostetusta turvallisuusyhteistyöstä Aasiassa ja Aasian kanssa; kiinnittää huomiota Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen turvallisuusongelmien lisääntyvään merkitykseen EU:lle, kuten jäsenvaltioiden Intian valtameren ja Tyynenmeren alueeseen liittyvistä strategioista käy ilmi; puoltaa aloitetta, jonka myötä kehitettäisiin EU:n yhteinen Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen strategia ja tehtäisiin yhteistyötä Intian valtameren ja Tyynenmeren alueella sijaitsevien kumppaneiden kanssa myös sotilasvoimien välillä; katsoo, että yhteistyön Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen kanssa olisi perustuttava avoimuuteen, hyvinvointiin, osallistavuuteen, kestävyyteen, läpinäkyvyyteen, vastavuoroisuuteen ja kannattavuuteen; |
| --- | --- |

52.

Yhteyksiä koskevat kumppanuudet

| 53. | suhtautuu erittäin myönteisesti kestäviä yhteyksiä ja laadukasta infrastruktuuria koskevan EU:n ja Japanin kumppanuuden perustamiseen ja sen keskittymiseen kestäviin yhteyksiin Länsi-Balkanin, Itä-Euroopan, Keski-Aasian, Aasian-Tyynenmeren alueen ja Afrikan kanssa; toivoo, että EU ja Japani edistävät aktiivisesti keskeisten kohderyhmien välistä yhteyksiä koskevaa kumppanuutta ja onnistuvat käynnistämään kumppanuuden vuoden 2021 alkupuoliskolla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimukseen, joka tuli voimaan 1. helmikuuta 2019, sekä EIP:n, Japanin kansainvälisen yhteistyön viraston ja Japanin kansainvälisen yhteistyöpankin välisen koordinoinnin lisäämiseen erityisesti vihreiden yhteyksien rahoittamisen osalta; katsoo, että Länsi-Balkan ja Kaakkois-Aasia tarjoavat erittäin hyviä mahdollisuuksia Japanin ja EU:n väliselle yhteyksiin liittyvälle yhteistyölle kolmansien osapuolten kanssa; katsoo, että yksityisen sektorin, myös pk-yritysten, osallisuus tarjoaa paljon mahdollisuuksia; katsoo lisäksi, että on syytä tarkastella Japanin ja EU:n välisen yhteyksiä koskevan yhteistyön turvallisuusnäkökulmia esimerkiksi merenkulun turvallisuuden kannalta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | suhtautuu erittäin myönteisesti käynnissä oleviin neuvotteluihin yhteyksiä koskevan kumppanuuden rakentamisesta Intian kanssa; toivoo, että Eurooppa-neuvoston kiertävät puheenjohtajavaltiot ja tulevat G20-puheenjohtajavaltiot Intia ja Italia käyttävät vaikutusvaltaansa asian edistämiseen; panee merkille Etelä-Aasian alueellisten infrastruktuurien yhteyksiä koskevan aloitteen; kiinnittää huomiota Intian osallisuuteen Bengalinlahden teknologista ja taloudellista yhteistyötä koskevassa Bay of Bengal Initiative for Multi-Sectoral Technical and Economic Cooperation -hankkeessa sekä kansainvälistä liikennekäytävää koskevassa International North-South Transport Corridor -hankkeessa; katsoo, että nykytilanteessa Intialla olisi oltava merkittävämpi rooli ja että EU:n ja Etelä-Aasian valtioiden välistä yhteistyötä on syvennettävä; kannattaa sitä, että autetaan koordinoimaan Aasiassa erilaisia yhteyksiä koskevia strategioita, joiden lukumääräksi Maailmanpankki on laskenut yhteensä 16; |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että sekä Venäjän federaatiolla että Turkilla on myös intressejä tulla EU:n ja Aasian yhteyksien sidosryhmiksi; on valmis tekemään yhteistyötä niiden kanssa, jos se on mahdollista; panee merkille, että Keski-Aasian maat ovat hyötyneet merkittävästi siitä, että ne ovat integroituneet paremmin maailmantalouteen kahden viime vuosikymmenen aikana; katsoo, että EU:lla olisi oltava paljon suurempi rooli ja siitä olisi tultava yksi alueen tärkeimmistä toimijoista, joka käyttää kauppaa ja investointeja yhteisen vaurauden edistämiseen; on huolissaan siitä, että Kiinan Keski-Aasiassa rahoittamat hankkeet eivät ole avoimia; vaatii asettamaan etusijalle korkeat työ- ja ympäristöstandardit ja varmistamaan velan kestävyyden; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pitää myönteisenä EU:n ja Korean välistä valmistelevaa keskustelua yhteyksiä koskevasta kumppanuudesta ja toivoo, että se etenee hyvin vuonna 2021; kannattaa EU:n ja ASEANin välisen yhteyksiä koskevan kumppanuuden perustamista, jotta voidaan muun muassa luoda yhteys ASEANin jo olemassa olevia yhteyksiä koskevaan yleissuunnitelmaan ja hankejatkumoon; panee merkille, että koska ASEAN-alue on EU:n kolmanneksi suurin kauppakumppani Yhdysvaltojen ja Kiinan jälkeen, EU:n viejien kannalta on huomattavaa etua siitä, että varmistetaan parempi pääsy näille markkinoille ja tehostetaan yhteistyötä strategisten kumppanuussopimusten avulla; kannattaa EU:n ja ASEANin alueellista vapaakauppasopimusta; kannustaa käyttämään investointeja metsäkadon vähentämiseen ja kestävän maatalouden monipuolistamiseen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | antaa tunnustusta siitä, että EU ja ASEAN antoivat 1. joulukuuta 2020 yhteyksiä koskevan ministerien yhteisen julkilausuman, ja kehottaa EU:ta välittömästi aloittamaan ASEANin kanssa yhteyksiä koskevan yhteistyön välineiden ja kehysten kehittämisen ja täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kiinnittää huomiota Australian alueellisiin yhteyksiä koskevan politiikan aloitteisiin ja EU:n tiedonvaihtoon Australian kanssa yhteyksistä maantieteellisesti kiinnostavilla alueilla; kehottaa tiivistämään yhteistyötä Australian kanssa demokratioiden välisen solidaarisuuden osoittamiseksi; näkee mahdollisuuksia yhteistyöhön Mekong-joen alueen kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että tarvitaan yhteyksiä koskevaa yhteistyötä Taiwanin kanssa, jotta voidaan oppia sen parhaista käytännöistä covid-19-pandemian käsittelyssä, parantaa ihmisten välisiä yhteyksiä, kaventaa Kaakkois-Aasian alueen digitaalista kuilua ja tutkia mahdollisuutta EU:n ja Taiwanin väliseen investointisopimukseen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota arvioimaan alueellisesti kattavaa talouskumppanuussopimusta ja Kiinan roolia siinä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uskoo vahvasti, että EU:n olisi vahvistettava yhteistyötään Yhdysvaltojen kanssa; pitää myönteisenä Yhdysvaltojen alulle panemaa Blue Dot Network (BDN) -konseptia; kehottaa komissiota ja EUH:ta tekemään Yhdysvaltojen kanssa yhteistyötä BDN:n parissa, jotta vahvistetaan sääntöihin perustuvaa ja kestävää yhteyksiä koskevaa transatlanttista yhteistyötä samalla kun tuodaan esiin jälkimmäistä koskevat huolenaiheet; toivoo, että tulevaisuudessa tehdään yhteistyötä erityisesti yhteyksiä koskeviin hankkeisiin liittyvien korkeiden laatustandardien ylläpitämisessä ja yksityisen sektorin osallisuuden tukemisessa; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kannattaa vuonna 2019 annetussa yhteisessä tiedonannossa esitettyjä sitoumuksia vahvistaa EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden välistä kumppanuutta, myös digitaalitalouden ja yhteyksien osalta; korostaa, että on tärkeää vahvistaa kumppanuutta Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden kanssa, jotka jakavat täysin eurooppalaiset perusarvot ja intressit; |
| --- | --- |

63.

| 64. | huomauttaa, että EU on työskennellyt Kiinan kanssa EU:n ja Kiinan välisen yhteyskehyksen parissa kohtalaisin tuloksin; katsoo, että uusi silkkitie -aloite on Kiinan määrätietoisen ulkopolitiikan ytimessä; on halukas harkitsemaan kumppanuutta Belt and Road -aloitteen kanssa erityistapauksissa, joissa tämä ei vaaranna EU:n keskeisiä periaatteita, joissa aloite on kansainvälisten normien mukainen ja joissa komissio valvoo hankkeita sen varmistamiseksi, että ne ovat EU:n normien ja standardien, kuten sosiaalisten, ympäristöön ja verotukseen liittyvien normien ja kestävyyden, avoimuuden, osallistavuuden, oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja vastavuoroisuuden, mukaisia, jotta ei kasvateta kolmansien maiden pakottamiseen soveltuvaa kansainvälistä vaikutusvaltaa ja jotta varmistetaan EU:n sisämarkkinoiden eheys ja poliittinen yhtenäisyys; katsoo, että tässä yhteydessä olisi keskityttävä kehittämään Euraasian liikenneinfrastruktuuria etenkin multimodaalisen ja kestävän liikenteen kannalta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa EU:n ja Kiinan yhteyskehyksen meneillään olevan työn merkitystä sen pyrkimyksissä tutkia mahdollisuuksia tehdä liikennealan yhteistyötä EU:n laajennetun TEN-T-verkon ja uuden silkkitiealoitteen puitteissa; korostaa, että globaali ja kattava lähestymistapa ovat välttämättömiä, jotta Kiinan kanssa voidaan varmistaa vapaa ja oikeudenmukainen yritysten välinen kilpailu liikenneinfrastruktuurin kehittämisen alalla, mukaan lukien täysi avoimuus ja yhtäläiset toimintaedellytykset; korostaa tässä yhteydessä, että tämäntyyppisiin toimiin liittyvät sopimusehdot on esitettävä mahdollisimman avoimesti ja että on varmistettava EU:n keskeisten etujen suojeleminen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | katsoo, että yhteyksiä koskevien toimien olisi vähennettävä kielteisiä ulkoisvaikutuksia, kuten ympäristövaikutuksia ja saastumista; korostaa kestävyyden merkitystä strategian kaikissa vaiheissa; rohkaisee EU:ta tekemään yhteistyötä Aasian kumppanimaiden kanssa, jotta kuljetusyhteydet Aasian kanssa ovat turvallisempia ja varmempia erityisesti tietovirtojen, liikkuvuuden ja kyberturvallisuuden alalla; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa Euroopan syrjäisimpien alueiden tärkeyttä, etenkin niiden, jotka ovat lähempänä Aasiaa, ja korostaa niiden taloudellista potentiaalia; kannustaa komissiota helpottamaan investointeja näillä alueilla, jotta voidaan vahvistaa niiden yhteyksiä ja vauhdittaa niiden talouksia; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota ja EUH:ta kehittämään vahvoja seurantavalmiuksia muiden maiden ja alueiden yhteyksiä koskevissa strategioissa, mukaan lukien tosiasiallisesti käyttöön otetut taloudelliset resurssit, vaikutukset rahoitusvakauteen, kestävään kehitykseen sekä ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan ja monenvälisyyden periaatteiden noudattaminen; korostaa Team Europe -lähestymistavan tarjoamia mahdollisuuksia löytää synergioita EU:n ja jäsenvaltioiden yhteyksiä koskevissa pyrkimyksissä; kannattaa yhteistyötä kumppanimaiden kanssa, jotta voidaan seurata pitkän aikavälin vaikutuksia rakennepolitiikkaan, teollisuuden ja talouden parannuksiin sekä köyhyyden lievittämiseen; |
| --- | --- |

68.

Maailmanlaajuiset yhteydet

| 69. | korostaa voimakkaasti, että strategiassa on kiinnitettävä erityistä huomiota yhteyksiin, koska sillä on yhä enemmän geopoliittista merkitystä useille globaaleille toimijoille; odottaa, että näissä pyrkimyksissä otetaan huomioon EU:n kokemukset Afrikassa kehitysyhteistyön avulla täytäntöön pannuista yhteyksiä edistävistä politiikoista; kehottaa keskustelemaan tästä tavoitteesta korkealla tasolla Afrikan unionin kanssa ja perustamaan EU:n ja Afrikan yhteyksiä koskevan kumppanuuden vuoden 2021 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kiittää komissiota ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa näiden halukkuudesta esittää arktista aluetta koskeva strategia vuonna 2021 ja kehottaa EU:ta osallistumaan aktiivisesti arktiseen alueeseen; ilmaisee huolensa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta tähän hauraaseen alueeseen; panee erityisesti merkille merijään sulamisen myötä Aasiaan mahdollisesti avattavan uuden laivareitin, jota voitaisiin käyttää myös digitaalisiin yhteyksiin, kuten kuituoptisiin kaapeleihin, ja panee merkille Kiinan arktista silkkitietä koskevan aloitteen; katsoo, että kestävien yhteyksien olisi oltava näiden pyrkimysten keskiössä; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kiinnittää huomiota vuonna 2019 järjestetyn ensimmäisen Europa Connectivity Forum -yhteysfoorumin saavuttamaan menestykseen; pitää valitettavana, että vuonna 2020 foorumi peruttiin covid-19-pandemian vuoksi; odottaa innolla, että seuraavaa foorumia pandemian salliessa vuonna 2021; katsoo, että tulevissa foorumeissa olisi saatava mukaan kaikki Euraasian yhteyskumppanit, kuten Venäjä ja Kiina, ja käytävä monenvälistä keskustelua osallistujien Euraasian tulevaisuutta koskevista näkemyksistä suhteessa talouteen, politiikkaan ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

71.

| 72. | odottaa komission esittävän uuden viestintälähestymistavan, jossa on selkeä narratiivi, jotta EU:n yhteyksiä koskeville politiikkatoimille ja niiden tuloksille saadaan tarpeeksi näkyvyyttä ja riittävää vastuuvelvollisuutta; vaatii EU:n yhteyksiä koskevan strategian uudistamista käyttämällä selkeää ja suopeaa kieltä ja käsitteitä, jotka ilmaisevat erityistä eurooppalaista arvopohjaista lähestymistapaa yhteyksiin ja joilla esitetään selkeä etenemissuunnitelman strategian täytäntöönpanemiselle ja saavuttamiselle; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioille ja EU:n yhteyksiä koskevaan kumppanuuteen osallistuville maille. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  Valtioiden välinen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestö.

(2)  Rautateiden yhteistyöjärjestön sopimus kansainvälisistä rautatiekuljetuksista.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/129

---

P9_TA(2021)0017

Toimenpiteet, joilla edistetään kalakantojen elpymistä yli kestävän enimmäistuoton (MSY)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 aiheesta ”Enemmän kaloja meressä? Toimenpiteet, joilla edistetään kalakantojen elpymistä yli kestävän enimmäistuoton (MSY), mukaan lukien kalakantojen elvyttämisalueet ja merelliset suojelualueet” (2019/2162(INI))

(2021/C 456/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 11, 39 ja 191 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 11, 39 ja 191 artiklan,

| — | ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1),

| — | ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (2),

| — | ottaa huomioon SEUT 13 artiklan, jonka mukaan unionin ja jäsenvaltioiden on muun muassa kalastuspolitiikkaa laatiessaan otettava huomioon se, että eläimet ovat tuntevia olentoja, ja kiinnitettävä siten erityistä huomiota eläinten hyvinvointia koskeviin keskeisiin vaatimuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 13 artiklan, jonka mukaan unionin ja jäsenvaltioiden on muun muassa kalastuspolitiikkaa laatiessaan otettava huomioon se, että eläimet ovat tuntevia olentoja, ja kiinnitettävä siten erityistä huomiota eläinten hyvinvointia koskeviin keskeisiin vaatimuksiin,

| — | ottaa huomioon kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1241 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1241 (3),

| — | ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (4) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (4) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (5),

| — | ottaa huomioon eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä 24. syyskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 (6) ja erityisesti sen 3 artiklan, jonka mukaan kaloihin sovelletaan pääperiaatetta, jonka mukaan ”eläimiä tulee varjella vältettävissä olevalta kivulta, tuskalta ja kärsimykseltä lopetuksen ja siihen liittyvien toimien aikana”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä 24. syyskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 (6) ja erityisesti sen 3 artiklan, jonka mukaan kaloihin sovelletaan pääperiaatetta, jonka mukaan ”eläimiä tulee varjella vältettävissä olevalta kivulta, tuskalta ja kärsimykseltä lopetuksen ja siihen liittyvien toimien aikana”,

| — | ottaa huomioon merten aluesuunnittelun puitteista 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (merten aluesuunnitteludirektiivi) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon merten aluesuunnittelun puitteista 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (merten aluesuunnitteludirektiivi) (7),

| — | ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (8), erityisesti lannoitteen valumisen osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (8), erityisesti lannoitteen valumisen osalta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (9) sekä tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (9) sekä tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (10),

| — | ottaa huomioon vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian, joka esitettiin 20. toukokuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian, joka esitettiin 20. toukokuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä” (11),

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuoden 2020 raportin maailman kalastus- ja vesiviljelyalan tilasta (SOFIA 2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuoden 2020 raportin maailman kalastus- ja vesiviljelyalan tilasta (SOFIA 2020),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021” (COM(2020)0248),

| — | ottaa huomioon vuonna 2002 annetun kestävää kehitystä koskevan Johannesburgin julistuksen, Johannesburgin toimintasuunnitelman ja kesäkuussa 2012 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen kokouksen (Rio + 20) päätösasiakirjan ”The Future We Want”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2002 annetun kestävää kehitystä koskevan Johannesburgin julistuksen, Johannesburgin toimintasuunnitelman ja kesäkuussa 2012 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen kokouksen (Rio + 20) päätösasiakirjan ”The Future We Want”,

| — | ottaa huomioon komission tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) vuoden 2020 raportin yhteisen kalastuspolitiikan tuloksista (STECF-Adhoc-20-01), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) vuoden 2020 raportin yhteisen kalastuspolitiikan tuloksista (STECF-Adhoc-20-01),

| — | ottaa huomioon biodiversiteettisopimuksen (CBD) ja erityisesti tavoitteen nro 11 Aichin biodiversiteettitavoitteista, jotka ovat osa biodiversiteettisopimuksen luonnon monimuotoisuutta koskevaa strategista suunnitelmaa vuosiksi 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biodiversiteettisopimuksen (CBD) ja erityisesti tavoitteen nro 11 Aichin biodiversiteettitavoitteista, jotka ovat osa biodiversiteettisopimuksen luonnon monimuotoisuutta koskevaa strategista suunnitelmaa vuosiksi 2011–2020,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin 2019 biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin 2019 biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuonna 2019 laatiman erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuonna 2019 laatiman erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) vuonna 2016 antaman päätöslauselman merellisten suojelualueiden laajentamisesta, jotta merien biologista monimuotoisuutta voidaan suojella tehokkaasti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) vuonna 2016 antaman päätöslauselman merellisten suojelualueiden laajentamisesta, jotta merien biologista monimuotoisuutta voidaan suojella tehokkaasti,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteen 14 merten ja niiden tarjoamien luonnonvarojen säilyttämisestä ja hyödyntämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteen 14 merten ja niiden tarjoamien luonnonvarojen säilyttämisestä ja hyödyntämisestä,

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2020 annetun komission kertomuksen ”Yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista annetun direktiivin täytäntöönpano” (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2020 annetun komission kertomuksen ”Yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista annetun direktiivin täytäntöönpano” (COM(2020)0259),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (12),

| — | ottaa huomioon Maailmanpankin vuonna 2017 julkaistun raportin ”The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankin vuonna 2017 julkaistun raportin ”The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries”,

| — | ottaa huomioon 21. helmikuuta 2017 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2017 ”Natura 2000 -verkoston mahdollisuuksien täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää lisätoimia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. helmikuuta 2017 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2017 ”Natura 2000 -verkoston mahdollisuuksien täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää lisätoimia”,

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin nro 17/2019 ”Marine messages II”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin nro 17/2019 ”Marine messages II”,

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen päätöksen asiassa 640/2019/FP, joka koskee neuvoston avoimuutta EU:n päätöksentekoprosessissa, jonka tuloksena hyväksytään vuotuiset säännöt kalastuskiintiöille (suurin sallittu saalis), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen päätöksen asiassa 640/2019/FP, joka koskee neuvoston avoimuutta EU:n päätöksentekoprosessissa, jonka tuloksena hyväksytään vuotuiset säännöt kalastuskiintiöille (suurin sallittu saalis),

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2015 annetun EEA:n raportin nro 3/2015 ”Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2015 annetun EEA:n raportin nro 3/2015 ”Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future”,

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2015 annetun komission kertomuksen suojeltujen merialueiden perustamisen edistymisestä (meristrategiapuitedirektiivin 2008/56/EY 21 artiklan mukainen arviointi) (COM(2015)0481), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2015 annetun komission kertomuksen suojeltujen merialueiden perustamisen edistymisestä (meristrategiapuitedirektiivin 2008/56/EY 21 artiklan mukainen arviointi) (COM(2015)0481),

| — | ottaa huomioon 31. heinäkuuta 2018 annetun komission kertomuksen meristrategian mukaisen jäsenvaltioiden toimenpideohjelmien arvioinnista (COM(2018)0562), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. heinäkuuta 2018 annetun komission kertomuksen meristrategian mukaisen jäsenvaltioiden toimenpideohjelmien arvioinnista (COM(2018)0562),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021” (COM(2020)0248),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0264/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0264/2020),

| A. | toteaa, että yhteisellä kalastuspolitiikalla (YKP) halutaan varmistaa, että kalastus- ja vesiviljelytoimet ovat ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä ja niitä hoidetaan johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista koskevien tavoitteiden kanssa ja että ne parantavat elintarvikkeiden saatavuutta; katsoo, että tavoitteena on palauttaa kalakannat asteittain sellaista biomassatasoa suuremmaksi, joka takaa kestävän enimmäistuoton, ja pitää kannat tällaisella tasolla, ja tavoitteen saavuttamiseksi kestävä enimmäistuotto oli saavutettava mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja asteittain viimeistään vuoteen 2020 mennessä kaikkien kantojen osalta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että yhteisellä kalastuspolitiikalla (YKP) halutaan varmistaa, että kalastus- ja vesiviljelytoimet ovat ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä ja niitä hoidetaan johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista koskevien tavoitteiden kanssa ja että ne parantavat elintarvikkeiden saatavuutta; katsoo, että tavoitteena on palauttaa kalakannat asteittain sellaista biomassatasoa suuremmaksi, joka takaa kestävän enimmäistuoton, ja pitää kannat tällaisella tasolla, ja tavoitteen saavuttamiseksi kestävä enimmäistuotto oli saavutettava mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja asteittain viimeistään vuoteen 2020 mennessä kaikkien kantojen osalta;

| B. | toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteessa 14 kehotetaan säilyttämään meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistämään niiden kestävää käyttöä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteessa 14 kehotetaan säilyttämään meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistämään niiden kestävää käyttöä;

| C. | ottaa huomioon, että meristrategiapuitedirektiivin tavoitteena on meriympäristön suojelu ja säilyttäminen, sen tilan huonontumisen ehkäiseminen ja meriekosysteemien ennallistaminen sekä ympäristön hyvän tilan saavuttaminen EU:n merivesissä vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että meristrategiapuitedirektiivin tavoitteena on meriympäristön suojelu ja säilyttäminen, sen tilan huonontumisen ehkäiseminen ja meriekosysteemien ennallistaminen sekä ympäristön hyvän tilan saavuttaminen EU:n merivesissä vuoteen 2020 mennessä;

| D. | toteaa, että meristrategiapuitedirektiivin mukaan ympäristön hyvä tila perustuu yhteentoista kuvaajaan; ottaa huomioon, että kuvaajaa 3 sovelletaan kaikkien kaupallisesti hyödynnettävien kalojen ja äyriäisten populaatioihin, jotka ovat turvallisissa biologisissa rajoissa ja joiden populaation ikä- ja kokojakauma osoittaa kannan olevan terve; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että meristrategiapuitedirektiivin mukaan ympäristön hyvä tila perustuu yhteentoista kuvaajaan; ottaa huomioon, että kuvaajaa 3 sovelletaan kaikkien kaupallisesti hyödynnettävien kalojen ja äyriäisten populaatioihin, jotka ovat turvallisissa biologisissa rajoissa ja joiden populaation ikä- ja kokojakauma osoittaa kannan olevan terve;

| E. | ottaa huomioon, että ympäristön hyvän tilan kuvaajalla 3 on kolme ensisijaista arviointiperustetta eli I) kestävä hyödyntäminen, II) lisääntymiskyky ja III) vanhempien ja suurempien kalojen osuuden säilyttäminen, mutta vain 10,5 prosenttia kannoista voidaan arvioida perusteiden I ja II mukaan, eikä perustetta III varten ole tyydyttävää yhteistä arviointimenetelmää Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ympäristön hyvän tilan kuvaajalla 3 on kolme ensisijaista arviointiperustetta eli I) kestävä hyödyntäminen, II) lisääntymiskyky ja III) vanhempien ja suurempien kalojen osuuden säilyttäminen, mutta vain 10,5 prosenttia kannoista voidaan arvioida perusteiden I ja II mukaan, eikä perustetta III varten ole tyydyttävää yhteistä arviointimenetelmää Euroopan tasolla;

| F. | katsoo, että eräitä kalakantoja, erityisesti Mustanmeren, Välimeren ja Makaronesian kantoja, koskevien tietojen keruuta on parannettava pikaisesti, jotta voidaan tehdä kalakantojen kestävän hoidon kannalta välttämätön tieteellinen arviointi; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että eräitä kalakantoja, erityisesti Mustanmeren, Välimeren ja Makaronesian kantoja, koskevien tietojen keruuta on parannettava pikaisesti, jotta voidaan tehdä kalakantojen kestävän hoidon kannalta välttämätön tieteellinen arviointi;

| G. | ottaa huomioon, että YKP:n puitteissa hyväksytyt kalastuksenhoitotoimenpiteet kantavat hedelmää, sillä kestävällä tasolla hyödynnettyjen kalakantojen määrä kasvaa, mikä mahdollistaa suuremman tuoton kannoista, jotka olivat ylikalastettuja; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että YKP:n puitteissa hyväksytyt kalastuksenhoitotoimenpiteet kantavat hedelmää, sillä kestävällä tasolla hyödynnettyjen kalakantojen määrä kasvaa, mikä mahdollistaa suuremman tuoton kannoista, jotka olivat ylikalastettuja;

| H. | ottaa huomioon, että STECF:n mukaan noin 38 prosenttia Koillis-Atlantin kalakannoista ja noin 92 prosenttia Välimeren ja Mustanmeren tieteellisesti arvioiduista kalakannoista on edelleen ylikalastettuja eli niitä hyödynnetään kestävän enimmäistuoton (MSY) tasoja enemmän huolimatta lakisääteisestä vaatimuksesta lopettaa liikakalastus vuoteen 2020 mennessä; panee merkille, että FAO:n 2020 SOFIA -raportin mukaan 62,5:tä prosenttia Välimeren ja Mustanmeren kalakannoista ylikalastettiin vuonna 2017; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että STECF:n mukaan noin 38 prosenttia Koillis-Atlantin kalakannoista ja noin 92 prosenttia Välimeren ja Mustanmeren tieteellisesti arvioiduista kalakannoista on edelleen ylikalastettuja eli niitä hyödynnetään kestävän enimmäistuoton (MSY) tasoja enemmän huolimatta lakisääteisestä vaatimuksesta lopettaa liikakalastus vuoteen 2020 mennessä; panee merkille, että FAO:n 2020 SOFIA -raportin mukaan 62,5:tä prosenttia Välimeren ja Mustanmeren kalakannoista ylikalastettiin vuonna 2017;

| I. | ottaa huomioon, että komission Koillis-Atlantille ehdottamat suurimmat sallitut saalit (TAC) olivat kestävän enimmäistuoton mukaisia kaikkien niiden 78 kannan osalta, joista oli saatavilla tieteellinen lausunto; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komission Koillis-Atlantille ehdottamat suurimmat sallitut saalit (TAC) olivat kestävän enimmäistuoton mukaisia kaikkien niiden 78 kannan osalta, joista oli saatavilla tieteellinen lausunto;

| J. | ottaa huomioon, että neuvosto vahvisti vuonna 2019 TAC:n 62 lajille 78:sta kestävän enimmäistuoton mukaisesti; ottaa huomioon, että vuonna 2020 odotetaan, että yli 99 prosenttia Itämerellä, Pohjanmerellä ja Atlantilla yksinomaan EU:n hallinnoimista saaliista on peräisin kestävästi hoidetusta kalastuksesta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että neuvosto vahvisti vuonna 2019 TAC:n 62 lajille 78:sta kestävän enimmäistuoton mukaisesti; ottaa huomioon, että vuonna 2020 odotetaan, että yli 99 prosenttia Itämerellä, Pohjanmerellä ja Atlantilla yksinomaan EU:n hallinnoimista saaliista on peräisin kestävästi hoidetusta kalastuksesta;

| K. | ottaa huomioon, että Koillis-Atlantilla biomassa on jatkanut kasvuaan vuodesta 2007 ja että vuonna 2018 se oli 48 prosenttia suurempi kuin vuonna 2003 täysimääräisesti arvioitujen kantojen osalta; ottaa huomioon, että Välimeren ja Mustanmeren tilanne on pysynyt pääosin muuttumattomana siitä lähtien, kun tietosarjat otettiin käyttöön vuonna 2003, vaikka biomassa on saattanut kasvaa hieman vuodesta 2012; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Koillis-Atlantilla biomassa on jatkanut kasvuaan vuodesta 2007 ja että vuonna 2018 se oli 48 prosenttia suurempi kuin vuonna 2003 täysimääräisesti arvioitujen kantojen osalta; ottaa huomioon, että Välimeren ja Mustanmeren tilanne on pysynyt pääosin muuttumattomana siitä lähtien, kun tietosarjat otettiin käyttöön vuonna 2003, vaikka biomassa on saattanut kasvaa hieman vuodesta 2012;

| L. | ottaa huomioon, että taloudellisen enimmäistuoton (MEY) tasolla tapahtuvalla kalastuksella tarkoitetaan pyyntitasoa, jolla kalastuslaivastoille koituvat taloudelliset hyödyt maksimoidaan, mikä parantaa alan kestokykyä ja kannat pidetään kestävän enimmäistuoton ylittävällä tasolla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että taloudellisen enimmäistuoton (MEY) tasolla tapahtuvalla kalastuksella tarkoitetaan pyyntitasoa, jolla kalastuslaivastoille koituvat taloudelliset hyödyt maksimoidaan, mikä parantaa alan kestokykyä ja kannat pidetään kestävän enimmäistuoton ylittävällä tasolla;

| M. | katsoo, että monilajikalastuksessa on mahdotonta soveltaa kestävän enimmäistuoton malliin perustuvaa lajien hoitoa edes tieteellisesti hyvin tunnetussa ja dokumentoidussa kalastuksessa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että monilajikalastuksessa on mahdotonta soveltaa kestävän enimmäistuoton malliin perustuvaa lajien hoitoa edes tieteellisesti hyvin tunnetussa ja dokumentoidussa kalastuksessa;

| N. | toteaa, että asiaa koskevissa tieteellisissä tutkimuksissa on esitetty huolia pitkän aikavälin kielteisistä vaikutuksista, joita kalastusmenetelmien tietyntyyppisellä käytöllä, kuten pohjassa vedettävillä pyydyksillä tai kalojen yhteenkokoamiseen käytettävillä välineillä, on kalakantoihin, valtamerten biologiseen monimuotoisuuteen ja meriympäristöön; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että asiaa koskevissa tieteellisissä tutkimuksissa on esitetty huolia pitkän aikavälin kielteisistä vaikutuksista, joita kalastusmenetelmien tietyntyyppisellä käytöllä, kuten pohjassa vedettävillä pyydyksillä tai kalojen yhteenkokoamiseen käytettävillä välineillä, on kalakantoihin, valtamerten biologiseen monimuotoisuuteen ja meriympäristöön;

| O. | ottaa huomioon, että YKP:tä ei ole vielä pantu kaikilta osin täytäntöön ja että joitakin sen sisältämiä toimenpiteitä, kuten kalakantojen elvyttämisalueiden perustamista, ei ole käytetty; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että YKP:tä ei ole vielä pantu kaikilta osin täytäntöön ja että joitakin sen sisältämiä toimenpiteitä, kuten kalakantojen elvyttämisalueiden perustamista, ei ole käytetty;

| P. | toteaa, että ihmisen aiheuttamat paineet ovat IPBES:n mukaan muuttaneet maailmanlaajuisesti 66 prosenttia meriympäristöstä ja että FAO:n mukaan 34,2:ta prosenttia kalakannoista kalastetaan biologisesti kestämättömillä tasoilla; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että ihmisen aiheuttamat paineet ovat IPBES:n mukaan muuttaneet maailmanlaajuisesti 66 prosenttia meriympäristöstä ja että FAO:n mukaan 34,2:ta prosenttia kalakannoista kalastetaan biologisesti kestämättömillä tasoilla;

| Q. | ottaa huomioon, että IUCN ajaa sitä, että muiden tehokkaiden alueperusteisten suojelutoimien ohella vähintään 30 prosenttia kaikista meren luontotyypeistä muutetaan vuoteen 2020 mennessä tiukasti suojeltujen merellisten suojelualueiden verkostoksi, ja että tavoitteena on, että vähintään 30 prosentilla valtamerien alueesta ei harjoitettaisi kaivannaistoimintaa ilman, että otetaan huomioon sosioekonomiset seuraukset; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että IUCN ajaa sitä, että muiden tehokkaiden alueperusteisten suojelutoimien ohella vähintään 30 prosenttia kaikista meren luontotyypeistä muutetaan vuoteen 2020 mennessä tiukasti suojeltujen merellisten suojelualueiden verkostoksi, ja että tavoitteena on, että vähintään 30 prosentilla valtamerien alueesta ei harjoitettaisi kaivannaistoimintaa ilman, että otetaan huomioon sosioekonomiset seuraukset;

| R. | ottaa huomioon, että FAO:n 2020 SOFIA -raportissa todetaan, että kalastuksenhoito on paras suojeluväline ja ainoa tie kestävyyteen, tehokkaasti hoidetut kannat ovat yhä kestävämpiä ja 78,7 prosenttia maailman merikalasaaliista on nykyisin peräisin biologisesti kestävistä kannoista; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että FAO:n 2020 SOFIA -raportissa todetaan, että kalastuksenhoito on paras suojeluväline ja ainoa tie kestävyyteen, tehokkaasti hoidetut kannat ovat yhä kestävämpiä ja 78,7 prosenttia maailman merikalasaaliista on nykyisin peräisin biologisesti kestävistä kannoista;

| S. | ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa peräänkuulutetaan oikeudellisesti sitovaa tavoitetta, jonka mukaan EU:n merialueesta vähintään 30 prosenttia on suojeltava ja 10 prosenttia on asetettava tiukan suojelun piiriin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa peräänkuulutetaan oikeudellisesti sitovaa tavoitetta, jonka mukaan EU:n merialueesta vähintään 30 prosenttia on suojeltava ja 10 prosenttia on asetettava tiukan suojelun piiriin;

| T. | katsoo, että sähköinen etävalvonta, esimerkiksi aluksen sijainnin välittäminen lähes reaaliaikaisesti, ja paikalla tehtävien tarkastusten tehostaminen vaikuttavat myönteisesti merellisten suojelualueiden valvontaan; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että sähköinen etävalvonta, esimerkiksi aluksen sijainnin välittäminen lähes reaaliaikaisesti, ja paikalla tehtävien tarkastusten tehostaminen vaikuttavat myönteisesti merellisten suojelualueiden valvontaan;

| U. | ottaa huomioon, että merten biologisen monimuotoisuuden köyhtymisellä on sosioekonomisia vaikutuksia kalastusalaan, rannikko- ja merentakaisiin yhteisöihin ja koko yhteiskuntaan, minkä vuoksi se olisi estettävä; ottaa huomioon, että Maailmanpankin mukaan kalakantojen elvyttäminen toisi suurempia taloudellisia hyötyjä kuin mitä merikalakantojen nykytila tarjoaa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että merten biologisen monimuotoisuuden köyhtymisellä on sosioekonomisia vaikutuksia kalastusalaan, rannikko- ja merentakaisiin yhteisöihin ja koko yhteiskuntaan, minkä vuoksi se olisi estettävä; ottaa huomioon, että Maailmanpankin mukaan kalakantojen elvyttäminen toisi suurempia taloudellisia hyötyjä kuin mitä merikalakantojen nykytila tarjoaa;

| V. | ottaa huomioon, että terveet elinympäristöt, kuten hiekkasärkät, meriheinäniityt ja koralliriutat, ovat olennaisen tärkeitä meriekosysteemien toiminnan palauttamiseksi ennalleen ja kalakantojen elvyttämiseksi sekä hiilinielujen tarjoamiseksi ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että terveet elinympäristöt, kuten hiekkasärkät, meriheinäniityt ja koralliriutat, ovat olennaisen tärkeitä meriekosysteemien toiminnan palauttamiseksi ennalleen ja kalakantojen elvyttämiseksi sekä hiilinielujen tarjoamiseksi ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi;

| W. | ottaa huomioon, että hyvin hoidetut merelliset suojelualueet ovat olennaisen tärkeitä biologisen monimuotoisuuden lisäämiseksi ja muiden lajien, kuten lintujen, elinympäristöjen säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että hyvin hoidetut merelliset suojelualueet ovat olennaisen tärkeitä biologisen monimuotoisuuden lisäämiseksi ja muiden lajien, kuten lintujen, elinympäristöjen säilyttämiseksi;

| X. | toteaa, että tiedealalla vallitsee vahva yksimielisyys siitä, että merelliset suojelualueet voivat olla hyödyllisiä kalastukselle, koska niillä on heijastusvaikutuksia ja myönteisiä vaikutuksia rekrytoitumiseen, esimerkiksi koska ne suojelevat lisääntymispaikkoja, nuoria kaloja ja suuria emokaloja, joilla on hyvät lisääntymisvalmiudet; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että tiedealalla vallitsee vahva yksimielisyys siitä, että merelliset suojelualueet voivat olla hyödyllisiä kalastukselle, koska niillä on heijastusvaikutuksia ja myönteisiä vaikutuksia rekrytoitumiseen, esimerkiksi koska ne suojelevat lisääntymispaikkoja, nuoria kaloja ja suuria emokaloja, joilla on hyvät lisääntymisvalmiudet;

| Y. | ottaa huomioon, että maalta ja erityisesti osittaisilta sisämerialueilta sekä muista merellä tapahtuvista toimista peräisin oleva saastuminen vaikuttaa myös kalakantojen elpymiseen; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että maalta ja erityisesti osittaisilta sisämerialueilta sekä muista merellä tapahtuvista toimista peräisin oleva saastuminen vaikuttaa myös kalakantojen elpymiseen;

| Z. | toteaa, että EU:n hallinnoimien kalakantojen kiintiölajien kokonaisbiomassa oli 48 prosenttia suurempi vuonna 2018 kuin vuonna 2003; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että EU:n hallinnoimien kalakantojen kiintiölajien kokonaisbiomassa oli 48 prosenttia suurempi vuonna 2018 kuin vuonna 2003;

| AA. | ottaa huomioon, että luonnonvaraiset kalat ovat selvästi terveellisin ja ympäristöystävällisin proteiinin lähde maapallolla, koska kalastusteollisuuden hiilijalanjälki on pieni; katsoo, että kalat ja äyriäiset ovat siksi paras vaihtoehto ilmastonmuutoksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että luonnonvaraiset kalat ovat selvästi terveellisin ja ympäristöystävällisin proteiinin lähde maapallolla, koska kalastusteollisuuden hiilijalanjälki on pieni; katsoo, että kalat ja äyriäiset ovat siksi paras vaihtoehto ilmastonmuutoksen torjumiseksi;

| AB. | toteaa, että neuvosto ei ole tähän mennessä noudattanut Euroopan oikeusasiamiehen suositusta julkistaa ennakoivasti TAC-asetusten hyväksymiseen liittyviä asiakirjoja; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että neuvosto ei ole tähän mennessä noudattanut Euroopan oikeusasiamiehen suositusta julkistaa ennakoivasti TAC-asetusten hyväksymiseen liittyviä asiakirjoja;

| AC. | toteaa, että kalastus kestävän enimmäistuoton tasolla tuottaa edelleen myönteisiä tuloksia Koillis-Atlantilla; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että kalastus kestävän enimmäistuoton tasolla tuottaa edelleen myönteisiä tuloksia Koillis-Atlantilla;

Kalastuksenhoidon parantaminen liikakalastuksen lopettamiseksi

| 1. | toistaa vaatimuksensa YKP:n täysimääräisestä täytäntöönpanosta, jotta kalakannat voidaan palauttaa kestävän enimmäistuoton takaavaa biomassatasoa suuremmiksi ja säilyttää ne tällaisella tasolla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että luonto, kalat ja muut elävät organismit ovat itsessään arvokkaita, vaikka niitä ei hyödynnettäisi ihmisen toiminnassa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan tieteellistä kattavuutta pitäen tavoitteenaan arvioida 100 prosenttia Euroopan vesillä hyödynnettävistä kalakannoista viimeistään vuoteen 2025 mennessä ja pystyä laskemaan kestävä enimmäistuotto kaikille näille kannoille, jos se on tieteellisesti mahdollista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa tietojen keräämisestä ja että nämä tiedot ovat välttämättömiä kalakantojen terveyden arvioimiseksi; huomauttaa, että asetuksen (EU) 2017/1004 (13) 23 artiklan mukaan komission on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus asetuksen täytäntöönpanosta ja toiminnasta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota tekemään TAC-ehdotuksensa ja neuvostoa vahvistamaan TACin kestävän enimmäistuoton tasolle YKP-asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja tiedeyhteisöä kehittämään tieteeseen perustuvan mallin monilajikalastusalueiden hoidon ja hyödyntämisen optimoimiseksi; toteaa, että tämän mallin olisi mahdollistettava samanlaisten hoitotavoitteiden soveltaminen kuin kestävän enimmäistuoton käyttö koko YKP:ssa, jotta voidaan seurata täytäntöönpantujen hoitosääntöjen kehitystä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota tehostamaan ekosysteemiperustaisen lähestymistavan täytäntöönpanoa kalastuksenhoidossa muun muassa soveltamalla yhä enemmän useampia lajeja koskevia lähestymistapoja, jotta minimoidaan kalastustoiminnan ja muiden tekijöiden, kuten ilmastonmuutoksen, kielteiset vaikutukset meriekosysteemeihin, kalakantoihin ja yhteiskuntaan ja varmistetaan valtamerten kyky sietää ilmastonmuutosta; toistaa, että kalastustietojen täysimääräinen dokumentointi ja laadukkaat tiedot ovat keskeisiä kalastuksenhoidon parantamisen kannalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin virkistyskalastusta koskevien tietojen keruun parantamiseksi ottaen huomioon virkistyskalastuksen ympäristövaikutukset ja sosioekonomisen arvon; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota tukemaan edelleen valikoivuuden ja muiden kuin kohdelajien eloonjäämisen parantamista koskevia suunnitelmia ja määrittämään ekosysteemiperustaisen lähestymistavan soveltamiseksi kalastuksenhoidossa, mitkä käytännöt ovat haitallisia kannoille, valtamerten biologiselle monimuotoisuudelle ja meriympäristölle, sekä ottamaan käyttöön toimenpiteitä niiden rajoittamiseksi ja muuttamiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että EU:n olisi YKP:stä vuoteen 2022 mennessä tehtävän arvioinnin jälkeen tarvittaessa mukautettava nykyisiä kalastuksenhoitokäytäntöjä ja nopeutettava siirtymistä vähän kuormittavaan kalastukseen, jotta kalakannat säilyisivät nykyisellä tasolla ja ennen kaikkea elvytettäisiin kalakantoja ja ennallistettaisiin meren ekosysteemejä sidosryhmiä ja erityisesti kalastusalaa kuullen, ja tuettava tällaisia toimenpiteitä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston kautta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että huomio ja tuki olisi keskitettävä erityisesti pienimuotoiseen kalastukseen, joka on mahdollisesti vähemmän saalistukseen perustuvaa ja kestävämpää niin biologisten luonnonvarojen hoidon kuin myös sosioekonomisten näkökohtien kannalta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota tukemaan meristrategiapuitedirektiivin mukaiseen ympäristön hyvän tilan kriteeriin (III) liittyvien indikaattoreiden yhdenmukaistamista, jotta voidaan vahvistaa vertailuarvoja ja arviointimenetelmiä, jotka ovat samoja kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota tutkimaan, onko kalastuksenhoidossa asianmukaista käyttää muita sellaisia indikaattoreita kuin kestävää enimmäistuottoa, joissa otetaan huomioon lajien vuorovaikutus ja sosioekonomiset tekijät sekä ilmastonmuutoksen ja saastumisen vaikutukset; panee merkille, että jotkin maat tarkastelevat ja panevat täytäntöön muita indikaattoreita, kuten taloudellinen enimmäistuotto; |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa, että ihmisen toiminnasta aiheutuvan paineen rajoittaminen edellyttää lisää tutkimusta ja innovointia kalastusalalla, jotta voidaan kehittää kiertotalouteen, kestävyyteen ja pyydysten valikoivuuteen liittyviä hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa pienimuotoisen rannikkokalastuksen merkitystä ja katsoo, että tämä ala voi helpottaa merkittävästi siirtymistä kestävään kalakantojen hoitoon; kehottaa näin ollen kaikkia jäsenvaltioita lisäämään tälle alalle osoitettujen kansallisten kiintiöiden osuutta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön tiedonkeruuohjelmia, jotka kattavat kalastustoiminnan vaikutukset ympäristöön laajemminkin, myös herkkien lajien sivusaaliisiin, ja merenpohjaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vaatii neuvostoa julkistamaan ennakoivasti kaikki TAC-asetusten hyväksymiseen liittyvät asiakirjat Euroopan oikeusasiamiehen suosituksen mukaisesti ja noudattamaan asetusta (EY) N:o 1049/2001 ja asetusta (EY) N:o 1367/2006; |
| --- | --- |

16.

Suojelualueiden verkoston laajentaminen ja sen hoidon parantaminen

| 17. | korostaa, että vaikka unioni on edistynyt ja saavuttanut tavoitteen nimetä 10 prosenttia Euroopan vesistä suojelualueiksi, merellisten suojelualueiden verkostoa ei ole toteutettu läheskään kaikilta osin, ja että vain hyvin pienelle osalle nykyisistä merellisistä suojelualueista on määritelty hoitosuunnitelmat ja suojelutoimenpiteet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että merelliset suojelualueet tarjoavat onnistuessaan merkittäviä sosioekonomisia etuja erityisesti rannikkoyhteisöille sekä kalastus- ja matkailualalle ja että ne voivat toteuttaa kalakantojen lisääntymiseen liittyviä keskeisiä ekologisia toimintoja (tarjota kutu- ja kasvualueita) ja parantaa niiden sietokykyä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä komission vuoteen 2030 ulottuvassa biodiversiteettistrategiassaan esittämää ehdotusta, jonka mukaan vähintään 30 prosenttia EU:n merialueesta olisi suojeltava myös käyttämällä YKP:n mukaisia kalakantojen elvyttämisalueita sekä alueita, joilla tuhoisimpia kalastusmenetelmiä ja taloudellisia toimintoja rajoitetaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vaatii, että kolmasosalla tästä alueesta (10 prosenttia Euroopan vesistä) sovelletaan korkean suojelun tasoa, mukaan lukien alueet, joilla kaikki kalastus ja taloudellinen toiminta on kiellettyä (kalastuskieltoalueet); |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota liittämään kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin vaikutustenarviointeja parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten tietojen pohjalta ja tiiviissä yhteistyössä paikallisyhteisöjen ja -viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota hyväksymään suuntaviivat EU:n kullakin merialueella täytäntöön pantavia merellisiä suojelualueita koskevia tavoitteita varten, jotta varmistetaan tasapainoinen maantieteellinen jakautuminen ja ekologinen edustavuus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan edelleen merellisiä suojelualueita lintu- (14) ja luontotyyppidirektiivien (15) sekä meristrategiapuitedirektiivin nojalla näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa perustamaan merellisiä suojelualueita osana yhtenäistä verkostoa, johon kuuluu toisiinsa yhteydessä olevia alueita, myös avomeri- ja syvänmeren alueita; muistuttaa vaatimuksesta lopettaa kalastus pohjaa koskettavilla pyydyksillä yli 400 metrin syvyydessä alueilla, joilla tiedetään olevan haavoittuvia meriekosysteemejä tai joilla niitä todennäköisesti esiintyy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota laatimaan jäsenvaltioille selkeät tieteeseen perustuvat merellisten suojelualueiden hallinnointia koskevat suuntaviivat ja ottamaan käyttöön merellisten suojelualueiden luokittelun, jossa otetaan huomioon niiden toteutusvaihe, hoitosuunnitelmat ja ekosysteemihyödyt ja joka perustuu olemassa oleviin suuntaviivoihin, kuten IUCN:n globaaleihin standardeihin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vaatii, että komission on sisällytettävä kolmansien maiden kanssa tehtyihin kalastussopimuksiin hoito- ja hallintotoimenpiteitä, kuten merellisiä suojelualueita, jotta voidaan parantaa kalakantojen hoitoa ja puuttua näiden sopimusten moniin kumulatiivisiin vaikutuksiin, kuten saastumiseen, laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen (LIS-kalastukseen) sekä joidenkin sellaisten käytäntöjen, kuten teollisen kalastuksen, kehittymiseen, jotka vaarantavat joidenkin kantojen kestävyyden; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan varteenotettavia ja tehokkaita hoitosuunnitelmia olemassa olevia ja tulevia merellisiä suojelualueita varten ja ottamaan käyttöön tehokkaampia valvonta-, seuranta- ja tarkkailutoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että näitä suojelualueita kunnioitetaan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa ottamaan sekä kaupallisen kalastuksen että virkistyskalastuksen alat sekä merellä harjoitettavan inhimillisen ja taloudellisen toiminnan hallinnointiin erikoistuneet järjestöt (esimerkiksi alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt tai Kansainvälinen merenkulkujärjestö) mukaan merellisten suojelualueiden valvontaan, seurantaan ja tarkkailuun; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden esittämien Natura 2000 -alueiden kalastuksenhoitotoimenpiteiden valvontaa on lisättävä sen varmistamiseksi, että suojelutavoitteet saavutetaan YKP-asetuksen 11 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että alueiden nimeämisen ja hoitotoimenpiteiden kehittämisen olisi perustuttava parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että merellisten suojelualueiden ja muiden suojelualueiden menestys riippuu niiden vakaasta tieteellisestä perustasta ja niiden hyväksynnästä kaupallisten ja virkistyskalastajien keskuudessa, rannikkoyhteisöissä ja muissa sidosryhmissä sekä selkeästä viestinnästä siitä, mitä suojellaan, miten ja miksi; kehottaa siksi ottamaan kalastusalan, pienimuotoinen kalastus ja tieteelliset kalastuksenhoitoelimet mukaan lukien, sekä muut asiaankuuluvat sidosryhmät mukaan merellisten suojelualueiden suunnitteluun, hallinnointiin ja seurantaan; kehottaa kannustamaan kansalaisyhteiskunnan osallistumista perustamalla merialan koulutusalueita; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että merellisiä suojelualueita perustettaessa on tärkeää noudattaa kattavaa ja johdonmukaista lähestymistapaa, jossa ei rajoiteta vain kaupallista kalastustoimintaa vaan puututaan myös muuhun toimintaan, kuten fossiilisten polttoaineiden etsintään ja hyödyntämiseen, kaivostoimintaan, laajamittaiseen vesiviljelyyn, ruoppaukseen, merituulipuistoihin, liikenteeseen ja virkistyskalastukseen sekä muihin virkistystoimintoihin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita laajentamaan kalakantojen elvytysalueiden verkostoa YKP:n puitteissa erityisesti silloin, kun on selvää näyttöä säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen suurista keskittymistä tai kutualueista; korostaa tarvetta sisällyttää tällaisten alueiden nimeämisen ja onnistumisen arviointi tulevaan YKP:n toimintaa koskevaan kertomukseen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sopimuksesta, joka koskee merten biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen puitteissa, käytävissä kansainvälisissä neuvotteluissa kunnianhimoista maailmanlaajuista mekanismia merellisten suojelualueiden perustamiseksi aavalla merellä tai kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla, omaksumaan proaktiivisen roolin merten biologista monimuotoisuutta kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella koskevan sopimuksen tekemisen jälkeen luotaessa uusia tehokkaasti hallinnoituja aluekohtaisia hoitovälineitä, mukaan lukien merelliset suojelualueet aavalla merellä; muistuttaa, että merellisten suojelualueiden perustamista kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisille alueille on tuettava sosioekonomisten ja ekologisten vaikutusten arvioinneilla, jotka perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ajatusta siitä, että valtameret tarjoavat kokonaisuudessaan ekosysteemipalveluja ihmiskunnalle ja että ne on siksi tunnustettava maapallon yhteiseksi luonnonvaraksi YK:n puitteissa käytävissä kansainvälisissä neuvotteluissa; |
| --- | --- |

35.

Kalakantojen elpymistä uhkaaviin muihin ympäristötekijöihin puuttuminen

| 36. | korostaa, että nopeat ja voimakkaat toimet ilmastonmuutoksen torjumiseksi ovat välttämättömiä meressä elävien organismien terveiden kantojen ja elinympäristöjen säilyttämiseksi ja siten kalastustoiminnan jatkuvuuden ja elintarviketurvan takaamiseksi pitkällä aikavälillä; muistuttaa, että Pariisin ilmastosopimuksen 2 artiklan mukaan osapuolten on pyrittävä parantamaan kykyä sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin ja kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon sekä edistämään kehitystä kohti alhaisia kasvihuonekaasujen päästöjä tavalla, joka ei uhkaa ruoantuotantoa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa merellisten suojelualueiden myönteistä vaikutusta ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, koska ne vahvistavat ekosysteemien kestävyyttä; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan merellisten suojelualueiden verkostojen roolia kansallisissa sopeutumisstrategioissaan (NAS); |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että kalakantojen elvyttäminen ja niiden pitäminen kestävällä tasolla edellyttää puuttumista myös joihinkin muihin ihmisen aiheuttamiin ilmastonmuutokseen liittyviin vaikutuksiin, kuten happikatoon ja happamoitumiseen, sekä kalakantojen elvyttämiseen kielteisesti vaikuttaviin tai niitä haurastuttaviin pääosin maalta mutta myös mereltä peräisin oleviin erilaisiin saastelähteisiin, joita ovat esimerkiksi nitraatit, jätevedet, lannoitteet, torjunta-aineet, myrkylliset kemikaalit, teollisen toiminnan ja massaturismin aiheuttama pilaantuminen, vesiviljelyn jäämät, muovi- ja mikromuovisaaste, aurinkovoiteet, hormonit, melusaaste, öljyvuodot ja kadonneet tai hylätyt pyydykset; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota julkaisemaan tutkimuksen näiden erilaisten saastelähteiden vaikutuksesta kalakantojen elvyttämiseen ja meriekosysteemeihin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että kalastajat on otettava mukaan merten ja valtamerten saastumisen torjuntaan; kehottaa siksi komissiota vaatimaan jäsenvaltioita hyväksymään lainsäädäntöä, jonka nojalla kalastajat voivat tuoda maihin kaiken merestä löydetyn jätteen; katsoo, että näillä määräyksillä olisi otettava käyttöön kalastajia ja asianmukaisten keruujärjestelmien käyttöä koskeva kannustinjärjestelmä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että on tärkeää lisätä muiden kuin kohdelajien eloonjäämisastetta vähentämällä pyynnin ja päästämisen aikana aiheutuneita vammoja ja stressiä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota tarkastelemaan näitä pyyntöjä ja ottamaan ne huomioon uudessa kalavarojen säilyttämistä ja meriekosysteemien suojelua koskevassa toimintasuunnitelmassaan, jonka se aikoo esittää vuoteen 2021 mennessä, ja YKP:n uudistamisessa sekä kaikissa tulevissa lainsäädäntöehdotuksissa; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(3)  EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105.

(4)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(5)  EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

(6)  EUVL L 303, 18.11.2009, s. 1.

(7)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135.

(8)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

(9)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(10)  EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13.

(11)  EUVL C 458, 19.12.2018, s. 9.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0015.

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1004, annettu 17. toukokuuta 2017, kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 kumoamisesta (EUVL L 157, 20.6.2017, s. 1).

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30. marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta. EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

(15)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta. EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/137 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/137

---

P9_TA(2021)0018

Aleksei Navalnyin pidätys

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Aleksei Navalnyin pidätyksestä (2021/2513(RSP))

(2021/C 456/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venäjästä ja erityisesti 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Venäjän tilanteesta ja Aleksei Navalnyin myrkyttämisestä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venäjästä ja erityisesti 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Venäjän tilanteesta ja Aleksei Navalnyin myrkyttämisestä (1),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, Euroopan ihmisoikeussopimuksen sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, Euroopan ihmisoikeussopimuksen sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 9. joulukuuta 1998 hyväksytyn YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 9. joulukuuta 1998 hyväksytyn YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista,

| — | ottaa huomioon kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskevan yleissopimuksen (kemiallisten aseiden kieltosopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskevan yleissopimuksen (kemiallisten aseiden kieltosopimus),

| — | ottaa huomioon Venäjän federaation perustuslain ja etenkin sen 2 luvun ja erityisesti 29 pykälän, jolla suojellaan sananvapautta, sekä kansainväliset ihmisoikeusvelvoitteet, joihin Venäjä on Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja YK:n jäsenenä sitoutunut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venäjän federaation perustuslain ja etenkin sen 2 luvun ja erityisesti 29 pykälän, jolla suojellaan sananvapautta, sekä kansainväliset ihmisoikeusvelvoitteet, joihin Venäjä on Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja YK:n jäsenenä sitoutunut,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 17. tammikuuta 2021 antamat julkilausumat ja komission puheenjohtajan 18. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman Aleksei Navalnyin pidätyksen johdosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 17. tammikuuta 2021 antamat julkilausumat ja komission puheenjohtajan 18. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman Aleksei Navalnyin pidätyksen johdosta,

| — | ottaa huomioon EU:n jäsenvaltioiden johtajien julkilausumat Aleksei Navalnyin pidättämisestä hänen saapuessaan Moskovaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n jäsenvaltioiden johtajien julkilausumat Aleksei Navalnyin pidättämisestä hänen saapuessaan Moskovaan,

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 12. lokakuuta 2020 pidetyn kokouksen tulokset ja aikaan saadun poliittisen yhteisymmärryksen rajoittavien toimenpiteiden määräämisestä Aleksei Navalnyin murhayritykseen osallistuneille henkilöille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 12. lokakuuta 2020 pidetyn kokouksen tulokset ja aikaan saadun poliittisen yhteisymmärryksen rajoittavien toimenpiteiden määräämisestä Aleksei Navalnyin murhayritykseen osallistuneille henkilöille,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asioissa Navalnyi vs. Venäjä 17. lokakuuta 2017, Navalnyi vs. Venäjä 15. marraskuuta 2018 ja Navalnyi vs. Venäjä (nro 2) 9. huhtikuuta 2019 antamat tuomiot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asioissa Navalnyi vs. Venäjä 17. lokakuuta 2017, Navalnyi vs. Venäjä 15. marraskuuta 2018 ja Navalnyi vs. Venäjä (nro 2) 9. huhtikuuta 2019 antamat tuomiot,

| — | ottaa huomioon EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän eli niin kutsutun Euroopan Magnitski-lain, jonka neuvosto hyväksyi 7. joulukuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän eli niin kutsutun Euroopan Magnitski-lain, jonka neuvosto hyväksyi 7. joulukuuta 2020,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että johtava venäläinen poliitikko, juristi ja korruptionvastainen aktivisti Aleksei Navalnyi on paljastanut lukuisia korruptiotapauksia, joissa on ollut osallisina liikeyrityksiä ja venäläisiä poliitikkoja, ja johtanut useita julkisia mielenosoituksia eri puolilla Venäjää ja että hänestä on tullut yksi Venäjän opposition vaikutusvaltaisimmista johtajista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että johtava venäläinen poliitikko, juristi ja korruptionvastainen aktivisti Aleksei Navalnyi on paljastanut lukuisia korruptiotapauksia, joissa on ollut osallisina liikeyrityksiä ja venäläisiä poliitikkoja, ja johtanut useita julkisia mielenosoituksia eri puolilla Venäjää ja että hänestä on tullut yksi Venäjän opposition vaikutusvaltaisimmista johtajista;

| B. | toteaa, että Aleksei Navalnyi kuuluu Venäjän viranomaisten ja presidentti Putinin merkittävimpiin haastajiin ja että hänen päättäväisyytensä ja rohkeutensa antaa toivoa kaikille niille venäläisille, jotka uskovat, että vapaus, demokratia, poliittinen moniarvoisuus ja vastuullisuus ovat mahdollisia heidän maassaan; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Aleksei Navalnyi kuuluu Venäjän viranomaisten ja presidentti Putinin merkittävimpiin haastajiin ja että hänen päättäväisyytensä ja rohkeutensa antaa toivoa kaikille niille venäläisille, jotka uskovat, että vapaus, demokratia, poliittinen moniarvoisuus ja vastuullisuus ovat mahdollisia heidän maassaan;

| C. | toteaa, että Aleksei Navalnyi pidätettiin 17. tammikuuta 2021 Moskovassa Šeremetjevon kansainvälisellä lentokentällä hänen palatessaan maahan saatuaan Saksassa sairaanhoitoa Venäjällä tapahtuneen myrkyttämisen jälkeen ja että häneltä evättiin mahdollisuus tavata asianajajiaan; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Aleksei Navalnyi pidätettiin 17. tammikuuta 2021 Moskovassa Šeremetjevon kansainvälisellä lentokentällä hänen palatessaan maahan saatuaan Saksassa sairaanhoitoa Venäjällä tapahtuneen myrkyttämisen jälkeen ja että häneltä evättiin mahdollisuus tavata asianajajiaan;

| D. | toteaa, että Aleksei Navalnyi tuomittiin 30 päiväksi vankeuteen odottamaan oikeudenkäyntiä 18. tammikuuta 2021 kiireesti järjestetyssä ennennäkemättömässä kuulemismenettelyssä, joka pidettiin poliisiasemalla ilman, että paikalla oli Navalnyin asianajajaa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Aleksei Navalnyi tuomittiin 30 päiväksi vankeuteen odottamaan oikeudenkäyntiä 18. tammikuuta 2021 kiireesti järjestetyssä ennennäkemättömässä kuulemismenettelyssä, joka pidettiin poliisiasemalla ilman, että paikalla oli Navalnyin asianajajaa;

| E. | panee merkille, että noin 70 ihmistä, joiden joukossa oli toimittajia ja Aleksei Navalnyin kannattajia, pidätettiin heidän odottaessaan tämän paluuta; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että noin 70 ihmistä, joiden joukossa oli toimittajia ja Aleksei Navalnyin kannattajia, pidätettiin heidän odottaessaan tämän paluuta;

| F. | toteaa, että Aleksei Navalnyi oli kuljetettu Saksaan Venäjän viranomaisten suostumuksella saamaan sairaanhoitoa sen jälkeen, kun hänet myrkytettiin 20. elokuuta 2020; ottaa huomioon, että tutkivien journalistien verkoston yhteishankkeessa, johon Bellingcat-tutkimusryhmä osallistui, onnistuttiin tunnistamaan useita myrkytykseen osallisia henkilöitä, jotka kaikki ovat Venäjän federaation turvallisuuspalvelun agentteja; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Aleksei Navalnyi oli kuljetettu Saksaan Venäjän viranomaisten suostumuksella saamaan sairaanhoitoa sen jälkeen, kun hänet myrkytettiin 20. elokuuta 2020; ottaa huomioon, että tutkivien journalistien verkoston yhteishankkeessa, johon Bellingcat-tutkimusryhmä osallistui, onnistuttiin tunnistamaan useita myrkytykseen osallisia henkilöitä, jotka kaikki ovat Venäjän federaation turvallisuuspalvelun agentteja;

| G. | panee merkille, että Berliinin Charité-sairaalassa päädyttiin siihen tulokseen, että Aleksei Navalnyi myrkytettiin Novitšok-ryhmään kuuluvalla hermomyrkyllä, ja toteaa, että kyseiseen ryhmään kuuluu Neuvostoliiton ja Venäjän federaation kehittämiä sotilaskäyttöön tarkoitettuja hermomyrkkyjä, jotka ovat vain Venäjän sotilasyksiköiden ja salaisen palvelun saatavilla; ottaa huomioon, että myrkytyksen laadun vahvistivat useat saksalaiset, ranskalaiset ja ruotsalaiset laboratoriot sekä Kemiallisten aseiden kieltojärjestö (OPCW); |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että Berliinin Charité-sairaalassa päädyttiin siihen tulokseen, että Aleksei Navalnyi myrkytettiin Novitšok-ryhmään kuuluvalla hermomyrkyllä, ja toteaa, että kyseiseen ryhmään kuuluu Neuvostoliiton ja Venäjän federaation kehittämiä sotilaskäyttöön tarkoitettuja hermomyrkkyjä, jotka ovat vain Venäjän sotilasyksiköiden ja salaisen palvelun saatavilla; ottaa huomioon, että myrkytyksen laadun vahvistivat useat saksalaiset, ranskalaiset ja ruotsalaiset laboratoriot sekä Kemiallisten aseiden kieltojärjestö (OPCW);

| H. | toteaa, että kemiallisten aseiden kieltosopimuksen mukaan henkilön myrkyttämistä hermomyrkkyä käyttämällä pidetään kemiallisen aseen käyttämisenä ja että kemiallisten aseiden käyttö kenen tahansa toimesta ja kaikissa olosuhteissa rikkoo vakavasti kansainvälistä oikeutta ja kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kemiallisten aseiden kieltosopimuksen mukaan henkilön myrkyttämistä hermomyrkkyä käyttämällä pidetään kemiallisen aseen käyttämisenä ja että kemiallisten aseiden käyttö kenen tahansa toimesta ja kaikissa olosuhteissa rikkoo vakavasti kansainvälistä oikeutta ja kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja;

| I. | toteaa, että EU on kehottanut yhdessä kansainvälisten kumppaneidensa kanssa Venäjän viranomaisia tutkimaan perusteellisesti Aleksei Navalnyin murhayrityksen, jossa käytettiin kiellettyä kemiallista hermomyrkkyä, tekemään kaikin tavoin yhteistyötä OPCW:n kanssa puolueettoman kansainvälisen tutkinnan varmistamiseksi ja saattamaan syylliset oikeuden eteen; toteaa, että Venäjän viranomaiset eivät ole tähän mennessä toimittaneet tällaista perusteellista ja puolueetonta tutkintaa ja että Venäjä on nimenomaisesti torjunut kaikki tutkintapyynnöt; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että EU on kehottanut yhdessä kansainvälisten kumppaneidensa kanssa Venäjän viranomaisia tutkimaan perusteellisesti Aleksei Navalnyin murhayrityksen, jossa käytettiin kiellettyä kemiallista hermomyrkkyä, tekemään kaikin tavoin yhteistyötä OPCW:n kanssa puolueettoman kansainvälisen tutkinnan varmistamiseksi ja saattamaan syylliset oikeuden eteen; toteaa, että Venäjän viranomaiset eivät ole tähän mennessä toimittaneet tällaista perusteellista ja puolueetonta tutkintaa ja että Venäjä on nimenomaisesti torjunut kaikki tutkintapyynnöt;

| J. | ottaa huomioon, että koska Venäjä ei ollut tutkinut asiaa eikä tehnyt yhteistyötä OPCW:n kanssa, EU määräsi 15. lokakuuta 2020 pakotteita kuudelle venäläiselle henkilölle ja yhdelle yhteisölle, jotka olivat osallisina tähän rikokseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että koska Venäjä ei ollut tutkinut asiaa eikä tehnyt yhteistyötä OPCW:n kanssa, EU määräsi 15. lokakuuta 2020 pakotteita kuudelle venäläiselle henkilölle ja yhdelle yhteisölle, jotka olivat osallisina tähän rikokseen;

| K. | katsoo, että Aleksei Navalnyin murhayritys vähän ennen syyskuussa 2020 pidettyjä Venäjän paikallis- ja aluevaaleja herättää erityistä huolta demokratian, perusvapauksien ja ihmisoikeuksien tilasta maassa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Aleksei Navalnyin murhayritys vähän ennen syyskuussa 2020 pidettyjä Venäjän paikallis- ja aluevaaleja herättää erityistä huolta demokratian, perusvapauksien ja ihmisoikeuksien tilasta maassa;

| L. | ottaa huomioon, että Venäjän federaation vankeinhoitolaitos ilmoitti, että Aleksei Navalnyin olevan tutkintavankeudessa, koska hän rikkoi aiemman, niin kutsutussa Yves Rocher -asiassa langetetun ehdollisen rangaistuksen ehtoja, vaikka hän oli itse asiassa toipumassa Venäjän viranomaisten järjestämästä murhayrityksestä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Venäjän federaation vankeinhoitolaitos ilmoitti, että Aleksei Navalnyin olevan tutkintavankeudessa, koska hän rikkoi aiemman, niin kutsutussa Yves Rocher -asiassa langetetun ehdollisen rangaistuksen ehtoja, vaikka hän oli itse asiassa toipumassa Venäjän viranomaisten järjestämästä murhayrityksestä;

| M. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 17. lokakuuta 2017 antamassaan tuomiossa, että Aleksei Navalnyi ja hänen Oleg-veljensä tuomittiin vuonna 2014 epäoikeudenmukaisesti talousrikoksista niin kutsutussa Yves Rocher -asiassa ja että venäläiset tuomioistuimet antoivat asiassa mielivaltaisia ja ilmeisen kohtuuttomia päätöksiä, ja määräsi Venäjän federaation maksamaan veljeksille 80 000 euroa korvauksina vahingoista ja kuluista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 17. lokakuuta 2017 antamassaan tuomiossa, että Aleksei Navalnyi ja hänen Oleg-veljensä tuomittiin vuonna 2014 epäoikeudenmukaisesti talousrikoksista niin kutsutussa Yves Rocher -asiassa ja että venäläiset tuomioistuimet antoivat asiassa mielivaltaisia ja ilmeisen kohtuuttomia päätöksiä, ja määräsi Venäjän federaation maksamaan veljeksille 80 000 euroa korvauksina vahingoista ja kuluista;

| N. | toteaa, että Aleksei Navalnyi on joutunut hyökkäyksen kohteeksi ja hänet otettu kiinni, pidätetty ja tuomittu jo aiemmin pyrkimyksenä tehdä loppu hänen poliittisesta ja julkisesta toiminnastaan; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset käyttivät Aleksei Navalnyille aiemmin poliittisin perustein langetettuja tuomioita perusteena estää häntä asettumasta ehdolle Venäjän vuoden 2018 presidentinvaaleissa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Aleksei Navalnyi on joutunut hyökkäyksen kohteeksi ja hänet otettu kiinni, pidätetty ja tuomittu jo aiemmin pyrkimyksenä tehdä loppu hänen poliittisesta ja julkisesta toiminnastaan; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset käyttivät Aleksei Navalnyille aiemmin poliittisin perustein langetettuja tuomioita perusteena estää häntä asettumasta ehdolle Venäjän vuoden 2018 presidentinvaaleissa;

| O. | ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset aloittivat 18. tammikuuta 2021 Aleksei Navalnyia vastaan uuden rikosoikeudellisen menettelyn, jossa häntä syytetään petoksesta eri hyväntekeväisyysjärjestöille tehtyjen varojen siirtojen yhteydessä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset aloittivat 18. tammikuuta 2021 Aleksei Navalnyia vastaan uuden rikosoikeudellisen menettelyn, jossa häntä syytetään petoksesta eri hyväntekeväisyysjärjestöille tehtyjen varojen siirtojen yhteydessä;

| P. | ottaa huomioon, että oikeudet ajatuksen- ja sananvapauteen, yhdistymisvapauteen ja rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen on kirjattu Venäjän federaation perustuslakiin; ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on allekirjoittanut ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja se on myös Euroopan neuvoston jäsen ja että se on siksi sitoutunut noudattamaan oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevia kansainvälisiä normeja ja periaatteita; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että oikeudet ajatuksen- ja sananvapauteen, yhdistymisvapauteen ja rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen on kirjattu Venäjän federaation perustuslakiin; ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on allekirjoittanut ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja se on myös Euroopan neuvoston jäsen ja että se on siksi sitoutunut noudattamaan oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevia kansainvälisiä normeja ja periaatteita;

| Q. | ottaa huomioon, että tunnetun venäläisen ihmisoikeusjärjestön Memorialin mukaan Venäjän federaatiossa on yli 300 poliittisin tai uskonnollisin perustein vangittua henkilöä; toteaa, että EU osoittaa solidaarisuuttaan kaikille toisinajattelijoille ja Venäjän kansalle, jotka vapautensa ja henkensä uhalla ja maan hallituksen ja viranomaisten painostuksesta huolimatta jatkavat taistelua vapauden, ihmisoikeuksien ja demokratian puolesta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että tunnetun venäläisen ihmisoikeusjärjestön Memorialin mukaan Venäjän federaatiossa on yli 300 poliittisin tai uskonnollisin perustein vangittua henkilöä; toteaa, että EU osoittaa solidaarisuuttaan kaikille toisinajattelijoille ja Venäjän kansalle, jotka vapautensa ja henkensä uhalla ja maan hallituksen ja viranomaisten painostuksesta huolimatta jatkavat taistelua vapauden, ihmisoikeuksien ja demokratian puolesta;

| R. | ottaa huomioon, että Venäjän ihmisoikeus- ja oikeusvaltiotilanne heikkenee edelleen viranomaisten pyrkiessä järjestelmällisesti vaientamaan sananvapautta, rajoittamaan kokoontumisvapautta, vaikeuttamaan opposition toimintaa, tukahduttamaan kaikenlaisen toiminnan, jolla pyritään paljastamaan korruptio, ja estämään Venäjän kansalaisyhteiskunnan toiminnan; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Venäjän ihmisoikeus- ja oikeusvaltiotilanne heikkenee edelleen viranomaisten pyrkiessä järjestelmällisesti vaientamaan sananvapautta, rajoittamaan kokoontumisvapautta, vaikeuttamaan opposition toimintaa, tukahduttamaan kaikenlaisen toiminnan, jolla pyritään paljastamaan korruptio, ja estämään Venäjän kansalaisyhteiskunnan toiminnan;

| S. | panee merkille, että kansainvälisen oikeuden loukkaukset Ukrainassa ja Georgiassa, valtion tukemat salamurhat ja oppositiojohtajien, toimittajien ja muiden henkilöiden, muiden muassa Boris Nemtsovin, Anna Politkovskajan ja Sergei Magnitskin, fyysinen likvidoiminen ovat jääneet rankaisematta; ottaa huomioon, että suhteet Venäjän federaatioon ovat historiallisen huonot, mihin ovat syynä nämä lukuisat murhayritykset, jotka on tehty myrkyttämällä ja muilla keinoin, sekä kieltäytyminen yhteistyöstä lennon MH17 alas ampumista koskevassa oikeuskäsittelyssä; |
| --- | --- |

S.

panee merkille, että kansainvälisen oikeuden loukkaukset Ukrainassa ja Georgiassa, valtion tukemat salamurhat ja oppositiojohtajien, toimittajien ja muiden henkilöiden, muiden muassa Boris Nemtsovin, Anna Politkovskajan ja Sergei Magnitskin, fyysinen likvidoiminen ovat jääneet rankaisematta; ottaa huomioon, että suhteet Venäjän federaatioon ovat historiallisen huonot, mihin ovat syynä nämä lukuisat murhayritykset, jotka on tehty myrkyttämällä ja muilla keinoin, sekä kieltäytyminen yhteistyöstä lennon MH17 alas ampumista koskevassa oikeuskäsittelyssä;

| T. | toteaa, että EU otti joulukuussa 2020 käyttöön maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän, jota voidaan soveltaa henkilöihin ja yhteisöihin, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista ja väärinkäytöksistä taikka ovat osallistuneet tai olleet kytköksissä niihin eri puolilla maailmaa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että EU otti joulukuussa 2020 käyttöön maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän, jota voidaan soveltaa henkilöihin ja yhteisöihin, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista ja väärinkäytöksistä taikka ovat osallistuneet tai olleet kytköksissä niihin eri puolilla maailmaa;

| 1. | kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Aleksei Navalnyin ja kaikki muut henkilöt, jotka pidätettiin hänen Venäjälle paluunsa yhteydessä, olivatpa he toimittajia, Navalnyin tiimin jäseniä tai tukeaan osoittavia kansalaisia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee jyrkästi Aleksei Navalnyin ja hänen kannattajiensa pidätyksen ja Venäjän viranomaisten heihin kohdistamat poliittiset sortotoimet, joissa on hyödynnetty myös oikeuslaitosta; tuomitsee lisäksi Aleksei Navalnyin murhayrityksen ja ilmaisee syvän huolensa poliittisen opposition, toisinajattelijoiden ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta Venäjän federaatiossa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee mitä ankarimmin Venäjän federaation toiminnan ja pitää sitä epäasianmukaisena Euroopan neuvoston ja Etyjin jäsenmaalle, joka on sitoutunut kunnioittamaan perusvapauksia, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, jotka on kirjattu Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen; kannustaa Euroopan neuvostoa ja Etyjiä toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä Venäjän federaation antamien sitoumusten rikkomisen arvioimiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että poliittisten vastustajien pidättäminen on vastoin Venäjän kansainvälisiä sitoumuksia, ja vaatii torjumaan oikeuslaitoksen politisoitumista ja puolustamaan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeutta käyttää oikeusavustajaa; kehottaa Euroopan neuvoston ministerikomiteaa ja sen jäsenvaltioita käyttämään Euroopan ihmisoikeussopimuksen 46 artiklan 4 kohdassa vahvistettuja valtuuksia ja panemaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa vireille rikkomusmenettelyn Venäjän federaatiota vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Venäjän viranomaisia lopettamaan riippumattomien ja toisinajattelevien toimijoiden häirinnän, pelottelun, heihin kohdistettavan väkivallan ja sorron tekemällä lopun vallitsevasta rankaisemattomuudesta, joka on jo johtanut monien toimittajien, aktivistien ja ihmisoikeuksien puolustajien sekä oppositiopoliitikkojen kuolemaan, ja varmistamaan, että he voivat harjoittaa toimintaansa ilman, että heidän täytyy pelätä oman henkensä tai perheenjäsentensä tai ystäviensä hengen puolesta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että Aleksei Navalnyin murhayrityksellä ja hänen välittömällä pidätyksellään hänen palattuaan Venäjälle pyritään estämään uusien vakavien korruptiotapausten paljastuminen hallinnossa ja että ne ovat osa järjestelmällisiä pyrkimyksiä hiljentää ja eliminoida hänet, poliittinen oppositio ja maan muut toisinajattelijat etenkin syksyn 2021 parlamenttivaaleja silmällä pitäen; katsoo, että näin tehdessään hallinto paljastaa ylenkatseensa kansaa kohtaan ja pyrkii häikäilemättä pysymään vallassa riistäen kansalta kaikki mahdollisuudet demokratiaan ja vapauteen; ilmaisee solidaarisuutensa Venäjän demokraattisille voimille, jotka ovat sitoutuneet avoimeen ja vapaaseen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa päättäväisyyttään seurata tiiviisti Aleksei Navalnyin tilanteen kehittymistä ja hänen fyysistä ja henkistä hyvinvointiaan, josta Venäjän viranomaiset ovat ainoina vastuussa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee sen, että Venäjän federaatio käyttää toistuvasti kemiallisia hermomyrkkyjä maan kansalaisia vastaan, ja muistuttaa, että kemiallisten aseiden käyttö on kaikissa olosuhteissa kansainvälisen oikeuden ja etenkin kemiallisten aseiden kieltosopimuksen mukaan tuomittava rikos; kehottaa edelleen painokkaasti Venäjän viranomaisia toimittamaan OPCW:lle täydelliset ja kattavat tiedot Novitšok-ohjelmastaan sekä enempää viivyttelemättä tutkimaan Aleksei Navalnyia vastaan tehdyn rikoksen ja saattamaan siihen syylliset vastaamaan teostaan oikeudessa; kehottaa jälleen aloittamaan kansainvälisen tutkinnan Venäjän kansainvälisten sitoumusten rikkomisesta kemiallisten aseiden alalla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa neuvostoa ottamaan asiaan aktiivisesti kantaa seuraavissa kokouksissaan ja tiukentamaan huomattavasti EU:n rajoittavia toimenpiteitä Venäjää vastaan muun muassa määräämällä pakotteita Aleksei Navalnyin pidättämis- ja vangitsemispäätökseen osallistuneille henkilöille ja oikeushenkilöille; katsoo lisäksi, että EU:n olisi määrättävä maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmänsä mukaisesti uusia kohdennettuja rajoittavia toimenpiteitä kaikille henkilöille, jotka olivat osallisina Aleksei Navalnyia vastaan tehdyissä iskuissa tai vastuussa niistä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa painokkaasti neuvostoa määräämään pakotteita sellaisille venäläisille oligarkeille, joilla on kytköksiä hallintoon, ja presidentti Putinin sisäpiirin jäsenille, joilla on omaisuutta EU:ssa ja jotka voivat matkustaa vapaasti jäsenvaltioihin; katsoo, että pakotteet olisi ulotettava koskemaan myös heidän perheenjäseniään; katsoo, että Euroopan unionin ei enää pitäisi olla paikka, johon alkuperältään epäselvät venäläiset varat ovat tervetulleita; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita laatimaan EU:n Venäjän-suhteille uuden strategian, jonka keskiössä on sellaisen kansalaisyhteiskunnan tukeminen, joka edistää demokraattisia arvoja, oikeusvaltioperiaatetta, perusvapauksia ja ihmisoikeuksia; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarkastelemaan yhteistyötään Venäjän kanssa erilaisilla ulkopoliittisilla foorumeilla ja hanketasolla, kuten Nord Stream 2 -hankkeessa, joka EU:n on pysäytettävä välittömästi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Venäjän hallitusta ja duumaa tarkistamaan vaalien oikeudellisia puitteita sekä ulkomaisia agentteja ja ei-toivottuja järjestöjä koskevaa lainsäädäntöä, jotta voidaan mahdollistaa moniarvoisuus ja vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit kansainvälisten normien mukaisesti sekä luoda tasapuoliset toimintaedellytykset opposition ehdokkaille; vaatii Venäjän hallitusta takaamaan kaikille demokraattisille puolueille yhdenvertaisen mahdollisuuden osallistua tuleviin duuman vaaleihin ja menestyä niissä, sillä puolueiden rekisteröimättä jättäminen on rekisteröintimenettelyn väärinkäyttöä, jolla tuhotaan poliittinen kilpailu ja moniarvoinen demokratia; korostaa, että Venäjän hallinnon ja Valko-Venäjän diktatuurin asenteet ja taktiikka muistuttavat yhä enemmän toisiaan; toteaa, että molemmat hallinnot pelkäävät kansalaistensa kasvavaa muutostahtoa, minkä vuoksi vaalivilppi vaikuttaa niistä käyttökelpoiselta poliittiselta ratkaisulta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää valitettavana, että Aleksei Navalnyi ei saanut puhua Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten ja ihmisoikeusasiain komiteassa suunnitellusti 19. tammikuuta 2021, kun taas Venäjän parlamentin valtuuskunnan on äskettäin annettu palata yleiskokoukseen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toistaa Euroopan ulkosuhdehallinnolle ja jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksen seurata edelleen tiiviisti Venäjän federaation ihmisoikeustilannetta ja kehottaa EU:n Venäjän-edustustoa ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjä seuraamaan edelleen kansalaisjärjestöjä, oppositiopoliitikkoja ja aktivisteja vastaan nostettuja oikeusjuttuja, Aleksei Navalnyin tapaus mukaan lukien; kehottaa EU:ta lisäämän tukeaan Venäjän toisinajattelijoille, valtioista riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnan järjestöille sekä riippumattomille tiedotusvälineille ja toimittajille; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita koordinoimaan kantojaan suhteessa Venäjään ja puhumaan yhdellä äänellä kahden- ja monenvälisillä foorumeilla Venäjän viranomaisten kanssa; katsoo lisäksi, että EU:n olisi hyödynnettävä Yhdysvaltojen hallinnon vaihtuminen ja lujitettava transatlanttista yhtenäisyyttä demokratian ja perusarvojen suojelemiseksi autoritaarisilta hallinnoilta; muistuttaa, että Euroopan parlamentti tukee Venäjän kansaa sen taistelussa perusvapauksien, ihmisoikeuksien ja demokratian puolesta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle sekä Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja duumalle. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0232.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/141 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/141

---

P9_TA(2021)0019

Viimeisimmät tapahtumat Venezuelan kansalliskokouksessa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 viimeisimmistä tapahtumista Venezuelan kansalliskokouksessa (2021/2508(RSP))

(2021/C 456/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venezuelasta ja erityisesti 31. tammikuuta 2019 Venezuelan tilanteesta (1), 16. tammikuuta 2020 Venezuelan tilanteesta kansalliskokouksen uuden puhemiehen ja puhemiehistön laittoman valinnan jälkeen (parlamentaarinen vallankaappaus) (2) ja 10. heinäkuuta 2020 Venezuelan humanitaarisesta tilanteesta ja muuttoliike- ja pakolaiskriisistä (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venezuelasta ja erityisesti 31. tammikuuta 2019 Venezuelan tilanteesta (1), 16. tammikuuta 2020 Venezuelan tilanteesta kansalliskokouksen uuden puhemiehen ja puhemiehistön laittoman valinnan jälkeen (parlamentaarinen vallankaappaus) (2) ja 10. heinäkuuta 2020 Venezuelan humanitaarisesta tilanteesta ja muuttoliike- ja pakolaiskriisistä (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 6. tammikuuta 2021 ja 7. joulukuuta 2020 antamat julkilausumat Venezuelasta ja 6. joulukuuta 2020 pidetyistä kansalliskokouksen vaaleista sekä tiedottajan 4. ja 16. kesäkuuta 2020 antamat aiemmat julkilausumat Venezuelan viimeaikaisista tapahtumista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 6. tammikuuta 2021 ja 7. joulukuuta 2020 antamat julkilausumat Venezuelasta ja 6. joulukuuta 2020 pidetyistä kansalliskokouksen vaaleista sekä tiedottajan 4. ja 16. kesäkuuta 2020 antamat aiemmat julkilausumat Venezuelan viimeaikaisista tapahtumista,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kontaktiryhmän 8. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman Venezuelan kansalliskokouksen vaaleista, jotka pidettiin 6. joulukuuta 2020, sen 16. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa hylättiin laittomina korkeimman oikeuden vahvistamat nimitykset uuden kansallisen vaalineuvoston johtajistoon, sekä sen 24. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman Venezuelan pahenevasta poliittisesta kriisistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kontaktiryhmän 8. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman Venezuelan kansalliskokouksen vaaleista, jotka pidettiin 6. joulukuuta 2020, sen 16. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa hylättiin laittomina korkeimman oikeuden vahvistamat nimitykset uuden kansallisen vaalineuvoston johtajistoon, sekä sen 24. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman Venezuelan pahenevasta poliittisesta kriisistä,

| — | ottaa huomioon Liman ryhmän viimeaikaiset julkilausumat ja erityisesti sen 5. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Liman ryhmän viimeaikaiset julkilausumat ja erityisesti sen 5. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan 11. kesäkuuta 2020 antaman lausuman hyökkäyksistä Venezuelan kansalliskokousta vastaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan 11. kesäkuuta 2020 antaman lausuman hyökkäyksistä Venezuelan kansalliskokousta vastaan,

| — | ottaa huomioon demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmän puheenjohtajien 2. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman Euroopan parlamentin kieltäytymisestä tunnustamasta Venezuelassa 6. joulukuuta 2020 pidettyjä parlamenttivaaleja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmän puheenjohtajien 2. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman Euroopan parlamentin kieltäytymisestä tunnustamasta Venezuelassa 6. joulukuuta 2020 pidettyjä parlamenttivaaleja,

| — | ottaa huomioon Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerin äskettäiset julkilausumat Venezuelan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerin äskettäiset julkilausumat Venezuelan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Venezuelan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2074 muuttamisesta 29. kesäkuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/898 (4), jolla lisättiin 11 johtavaa venezuelalaista viranhaltijaa luetteloon henkilöistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venezuelan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2074 muuttamisesta 29. kesäkuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/898 (4), jolla lisättiin 11 johtavaa venezuelalaista viranhaltijaa luetteloon henkilöistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä,

| — | ottaa huomioon Venezuelan bolivariaanista tasavaltaa käsittelevän YK:n riippumattoman kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan ensimmäisen raportin, joka julkaistiin 16. syyskuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venezuelan bolivariaanista tasavaltaa käsittelevän YK:n riippumattoman kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan ensimmäisen raportin, joka julkaistiin 16. syyskuuta 2020,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2020 pidetyn kansainvälisen avunantajien konferenssin solidaarisuuden osoittamiseksi Venezuelan pakolaisia ja muuttajia kohtaan Latinalaisessa Amerikassa ja Karibialla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2020 pidetyn kansainvälisen avunantajien konferenssin solidaarisuuden osoittamiseksi Venezuelan pakolaisia ja muuttajia kohtaan Latinalaisessa Amerikassa ja Karibialla,

| — | ottaa huomioon Venezuelan perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venezuelan perustuslain,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen 14. joulukuuta 2020 julkaistun raportin alustavista tutkintatoimista (”Preliminary Examination Activities (2020) – Venezuela I”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen 14. joulukuuta 2020 julkaistun raportin alustavista tutkintatoimista (”Preliminary Examination Activities (2020) – Venezuela I”),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Venezuelassa 6. joulukuuta 2020 järjestetyissä laittomissa parlamenttivaaleissa ei noudatettu uskottavan prosessin kansainvälisiä vähimmäisvaatimuksia eikä kunnioitettu poliittista moniarvoisuutta, demokratiaa, avoimuutta eikä oikeusvaltioperiaatetta; ottaa huomioon, että äänestysprosentti oli erittäin alhainen, joten Venezuelan kansan voidaan ilmiselvästi todeta torjuneen vaalit; ottaa huomioon, että Venezuelan demokraattiset voimat sopivat yksimielisesti, etteivät ne osallistu tähän vaalifarssiin; ottaa huomioon, että 27 poliittista puoluetta, mukaan lukien neljä suurinta oppositiopuoluetta Voluntad Popular, Primero Justicia, Acción Democrática ja Un Nuevo Tiempo, allekirjoitti sopimuksen; ottaa huomioon, että vaalit eivät täyttäneet Venezuelan lainsäädännössä asetettuja ehtoja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Venezuelassa 6. joulukuuta 2020 järjestetyissä laittomissa parlamenttivaaleissa ei noudatettu uskottavan prosessin kansainvälisiä vähimmäisvaatimuksia eikä kunnioitettu poliittista moniarvoisuutta, demokratiaa, avoimuutta eikä oikeusvaltioperiaatetta; ottaa huomioon, että äänestysprosentti oli erittäin alhainen, joten Venezuelan kansan voidaan ilmiselvästi todeta torjuneen vaalit; ottaa huomioon, että Venezuelan demokraattiset voimat sopivat yksimielisesti, etteivät ne osallistu tähän vaalifarssiin; ottaa huomioon, että 27 poliittista puoluetta, mukaan lukien neljä suurinta oppositiopuoluetta Voluntad Popular, Primero Justicia, Acción Democrática ja Un Nuevo Tiempo, allekirjoitti sopimuksen; ottaa huomioon, että vaalit eivät täyttäneet Venezuelan lainsäädännössä asetettuja ehtoja;

| B. | ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö, johon kuuluvat Euroopan unioni, kansainvälinen kontaktiryhmä, Liman ryhmä ja Yhdysvallat, torjui parlamenttivaalien pitämisen vuonna 2020, koska vapaisiin ja oikeudenmukaisiin vaaleihin ei ollut minkäänlaisia edellytyksiä, eikä ole tunnustanut tämän vaaliprosessin tuloksia lainmukaisiksi tai Venezuelan kansan tahtoa edustaviksi; ottaa huomioon, että nämä laittomat vaalit ovat kaventaneet maan demokratian toimintamahdollisuudet lähes olemattomiin ja asettaneet merkittäviä esteitä Venezuelan poliittisen kriisin ratkaisemiselle; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö, johon kuuluvat Euroopan unioni, kansainvälinen kontaktiryhmä, Liman ryhmä ja Yhdysvallat, torjui parlamenttivaalien pitämisen vuonna 2020, koska vapaisiin ja oikeudenmukaisiin vaaleihin ei ollut minkäänlaisia edellytyksiä, eikä ole tunnustanut tämän vaaliprosessin tuloksia lainmukaisiksi tai Venezuelan kansan tahtoa edustaviksi; ottaa huomioon, että nämä laittomat vaalit ovat kaventaneet maan demokratian toimintamahdollisuudet lähes olemattomiin ja asettaneet merkittäviä esteitä Venezuelan poliittisen kriisin ratkaisemiselle;

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 valittu laillinen kansalliskokous, jonka puhemiehenä toimii Juan Guaidó, antoi 26. joulukuuta 2020 lain, jolla sen perustuslaillista ja hallinnollista mandaattia jatketaan vuodella, kunnes Venezuelassa voidaan järjestää vapaat, oikeudenmukaiset, todennettavat ja demokraattiset vaalit; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 valittu laillinen kansalliskokous, jonka puhemiehenä toimii Juan Guaidó, antoi 26. joulukuuta 2020 lain, jolla sen perustuslaillista ja hallinnollista mandaattia jatketaan vuodella, kunnes Venezuelassa voidaan järjestää vapaat, oikeudenmukaiset, todennettavat ja demokraattiset vaalit;

| D. | ottaa huomioon, että 13. kesäkuuta 2020 laiton korkein oikeus nimitti kansalliseen vaalineuvostoon uusia jäseniä ilman minkäänlaista oikeudellista toimivaltaa tällaisten nimitysten tekemiseen; ottaa huomioon, että Venezuelan perustuslain 187 ja 296 pykälän mukaan nämä nimitykset kuuluvat ainoastaan Venezuelan kansan demokraattisesti valitseman kansalliskokouksen yksinomaiseen toimivaltaan; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö ei ole tunnustanut mitään näiden laittomien elinten yksipuolisesti tekemää päätöstä; ottaa huomioon, että näistä päätöksistä vastuussa olevat viranhaltijat on myös sisällytetty neuvoston pakoteluetteloon; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 13. kesäkuuta 2020 laiton korkein oikeus nimitti kansalliseen vaalineuvostoon uusia jäseniä ilman minkäänlaista oikeudellista toimivaltaa tällaisten nimitysten tekemiseen; ottaa huomioon, että Venezuelan perustuslain 187 ja 296 pykälän mukaan nämä nimitykset kuuluvat ainoastaan Venezuelan kansan demokraattisesti valitseman kansalliskokouksen yksinomaiseen toimivaltaan; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö ei ole tunnustanut mitään näiden laittomien elinten yksipuolisesti tekemää päätöstä; ottaa huomioon, että näistä päätöksistä vastuussa olevat viranhaltijat on myös sisällytetty neuvoston pakoteluetteloon;

| E. | ottaa huomioon, että heinäkuussa 2020 Michelle Bachelet’n johtama YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto totesi, että korkeimman oikeuden päätökset heikentävät mahdollisuuksia luoda edellytyksiä demokraattisille ja uskottaville vaaliprosesseille ja että näillä oikeuden päätöksillä nimitetään uusia jäseniä kansallisen vaalineuvoston johtajistoon ilman kaikkien poliittisten voimien suostumusta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että heinäkuussa 2020 Michelle Bachelet’n johtama YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto totesi, että korkeimman oikeuden päätökset heikentävät mahdollisuuksia luoda edellytyksiä demokraattisille ja uskottaville vaaliprosesseille ja että näillä oikeuden päätöksillä nimitetään uusia jäseniä kansallisen vaalineuvoston johtajistoon ilman kaikkien poliittisten voimien suostumusta;

| F. | ottaa huomioon, että Nicolas Maduro anasti 10. tammikuuta 2019 laittomasti ja vastoin perustuslaillista järjestystä presidentin toimivallan itselleen korkeimman oikeuden edessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Nicolas Maduro anasti 10. tammikuuta 2019 laittomasti ja vastoin perustuslaillista järjestystä presidentin toimivallan itselleen korkeimman oikeuden edessä;

| G. | ottaa huomioon, että 23. tammikuuta 2019 Venezuelan perustuslain 233 pykälän mukaisesti kansalliskokouksen laillisesti ja demokraattisesti valitsema puhemies Juan Guaidó vannoi valan, jolla hänestä tuli Venezuelan väliaikainen presidentti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 23. tammikuuta 2019 Venezuelan perustuslain 233 pykälän mukaisesti kansalliskokouksen laillisesti ja demokraattisesti valitsema puhemies Juan Guaidó vannoi valan, jolla hänestä tuli Venezuelan väliaikainen presidentti;

| H. | ottaa huomioon, että EU ja Euroopan parlamentti ovat toistuvasti vaatineet demokratian ja oikeusvaltion palauttamista Venezuelaan uskottavan poliittisen prosessin avulla; ottaa huomioon, että Nicolás Maduro on julkisesti torjunut mahdollisuuden järjestää kiireellisesti vapaat, oikeudenmukaiset, avoimet, osallistavat ja uskottavat presidentin-, parlamentti- ja paikallisvaalit vastauksena varapuheenjohtajan / korkean edustajan, kansainvälisen kontaktiryhmän ja parlamentin pyyntöön; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU ja Euroopan parlamentti ovat toistuvasti vaatineet demokratian ja oikeusvaltion palauttamista Venezuelaan uskottavan poliittisen prosessin avulla; ottaa huomioon, että Nicolás Maduro on julkisesti torjunut mahdollisuuden järjestää kiireellisesti vapaat, oikeudenmukaiset, avoimet, osallistavat ja uskottavat presidentin-, parlamentti- ja paikallisvaalit vastauksena varapuheenjohtajan / korkean edustajan, kansainvälisen kontaktiryhmän ja parlamentin pyyntöön;

| I. | ottaa huomioon, että parlamentti tunnusti 31. tammikuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa Juan Guaidón Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lailliseksi väliaikaiseksi presidentiksi Venezuelan perustuslain mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että parlamentti tunnusti 31. tammikuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa Juan Guaidón Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lailliseksi väliaikaiseksi presidentiksi Venezuelan perustuslain mukaisesti;

| J. | ottaa huomioon, että 25 jäsenvaltiota 27:stä on tunnustanut Juan Guaidón maan ainoaksi legitiimiksi väliaikaiseksi presidentiksi, kunnes demokratian palauttamiseksi järjestetään uudet vapaat, avoimet ja uskottavat presidentinvaalit; ottaa huomioon, että monet muut demokraattiset valtiot ovat tehneet samoin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 25 jäsenvaltiota 27:stä on tunnustanut Juan Guaidón maan ainoaksi legitiimiksi väliaikaiseksi presidentiksi, kunnes demokratian palauttamiseksi järjestetään uudet vapaat, avoimet ja uskottavat presidentinvaalit; ottaa huomioon, että monet muut demokraattiset valtiot ovat tehneet samoin;

| K. | ottaa huomioon, että neuvosto jatkoi 12. marraskuuta 2020 rajoittavien toimenpiteiden soveltamista 14. marraskuuta 2021 asti; ottaa huomioon, että näihin toimenpiteisiin sisältyi aseiden ja sisäisiin tukahduttamistoimiin tarkoitettujen tarvikkeiden vientikielto sekä 36 venezuelalaisjohtajan ja korkean virkamiehen matkustuskielto ja varojen jäädyttäminen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että neuvosto jatkoi 12. marraskuuta 2020 rajoittavien toimenpiteiden soveltamista 14. marraskuuta 2021 asti; ottaa huomioon, että näihin toimenpiteisiin sisältyi aseiden ja sisäisiin tukahduttamistoimiin tarkoitettujen tarvikkeiden vientikielto sekä 36 venezuelalaisjohtajan ja korkean virkamiehen matkustuskielto ja varojen jäädyttäminen;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti myönsi vuonna 2017 Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon Venezuelan demokraattiselle oppositiolle ja poliittisille vangeille; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti myönsi vuonna 2017 Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon Venezuelan demokraattiselle oppositiolle ja poliittisille vangeille;

| M. | ottaa huomioon, että covid-19 on pahentanut entisestään Venezuelan jo nyt kriittistä tilannetta; ottaa huomioon, että terveydenhuoltojärjestelmän romahtaminen, hyperinflaatio, paha elintarvike- ja lääkepula ja vaikea humanitaarinen kriisi ovat pakottaneet ainakin kuudesosan väestöstä lähtemään maasta eli yli viisi ja puoli miljoonaa venezuelalaista on lähtenyt maasta vuoden 2020 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että covid-19 on pahentanut entisestään Venezuelan jo nyt kriittistä tilannetta; ottaa huomioon, että terveydenhuoltojärjestelmän romahtaminen, hyperinflaatio, paha elintarvike- ja lääkepula ja vaikea humanitaarinen kriisi ovat pakottaneet ainakin kuudesosan väestöstä lähtemään maasta eli yli viisi ja puoli miljoonaa venezuelalaista on lähtenyt maasta vuoden 2020 loppuun mennessä;

| N. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjänvirasto ilmoitti 14. joulukuuta 2020 ennen alustavaa raporttiaan, käytettävissään olevien tietojen yksityiskohtaisen arvioinnin ja analysoinnin jälkeen, että on perusteltua uskoa, että Venezuelan hallitusta tukevat siviiliviranomaiset, asevoimien jäsenet ja yksityishenkilöt ovat vastuussa ”ihmisryhmään tai yhteisöön poliittisista syistä kohdistetuista vangitsemisista, kidutuksesta, raiskauksista ja/tai muusta seksuaalisesta väkivallasta ja vainosta, ja ne ovat saattaneet syyllistyä erittäin vakaviin rikoksiin ihmisyyttä vastaan”; ottaa huomioon, että asiasta tehdään lopullinen päätös vuoden 2021 alkupuoliskolla; ottaa huomioon, että Venezuelan bolivariaanista tasavaltaa käsittelevä YK:n riippumaton kansainvälinen selvitysvaltuuskunta raportoi 16. syyskuuta 2020, että hallitus ja hallinnon turvallisuusjoukot olivat presidentti Maduron ja joidenkin hänen ministereidensä tieten syyllistyneet rikoksiin ihmisyyttä vastaan, teloitukset ja kidutus mukaan luettuina, ja totesi, että Venezuelan valtio on saatettava vastuuseen laittomista teloituksista, tahdonvastaisista katoamisista, mielivaltaisista pidätyksistä ja kidutuksesta vastuussa olevat henkilöt ja estettävä tämänkaltaisten tekojen toistuminen; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjänvirasto ilmoitti 14. joulukuuta 2020 ennen alustavaa raporttiaan, käytettävissään olevien tietojen yksityiskohtaisen arvioinnin ja analysoinnin jälkeen, että on perusteltua uskoa, että Venezuelan hallitusta tukevat siviiliviranomaiset, asevoimien jäsenet ja yksityishenkilöt ovat vastuussa ”ihmisryhmään tai yhteisöön poliittisista syistä kohdistetuista vangitsemisista, kidutuksesta, raiskauksista ja/tai muusta seksuaalisesta väkivallasta ja vainosta, ja ne ovat saattaneet syyllistyä erittäin vakaviin rikoksiin ihmisyyttä vastaan”; ottaa huomioon, että asiasta tehdään lopullinen päätös vuoden 2021 alkupuoliskolla; ottaa huomioon, että Venezuelan bolivariaanista tasavaltaa käsittelevä YK:n riippumaton kansainvälinen selvitysvaltuuskunta raportoi 16. syyskuuta 2020, että hallitus ja hallinnon turvallisuusjoukot olivat presidentti Maduron ja joidenkin hänen ministereidensä tieten syyllistyneet rikoksiin ihmisyyttä vastaan, teloitukset ja kidutus mukaan luettuina, ja totesi, että Venezuelan valtio on saatettava vastuuseen laittomista teloituksista, tahdonvastaisista katoamisista, mielivaltaisista pidätyksistä ja kidutuksesta vastuussa olevat henkilöt ja estettävä tämänkaltaisten tekojen toistuminen;

| O. | ottaa huomioon, että CASLA-instituutin 14. tammikuuta 2021 julkaisemassa viimeisimmässä raportissa esitetään näyttöä hallinnon toteuttamien järjestelmällisten tukahduttamistoimien ja jatkuvien ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten strategisesta suunnittelusta ja tuodaan esiin uusia kidutuksen muotoja, laittomien salaisten pidätys- ja kidutuskeskusten yleistyminen sekä muiden valtioiden osallisuus tällaisiin rikoksiin yllyttämiseen ja niiden toteuttamiseen; ottaa huomioon, että kyseisessä raportissa korostetaan myös epäinhimillisiä olosuhteita, joissa poliittisia vankeja pidetään maan alla, joissa heitä altistetaan jatkuvalle fyysiselle ja psykologiselle kidutukselle ja jotka eivät täytä vankien kohtelua koskevia vähimmäissääntöjä, jotka Genevessä vuonna 1955 kokoontunut ensimmäinen rikosten ehkäisemistä ja rikosten tekijöiden kohtelua pohtinut YK:n kokous antoi ja jotka talous- ja sosiaalineuvosto hyväksyi 31. heinäkuuta 1957 antamassaan päätöslauselmassa 663 C (XXIV) ja 13. toukokuuta 1977 antamassaan päätöslauselmassa 2076 (LXII); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että CASLA-instituutin 14. tammikuuta 2021 julkaisemassa viimeisimmässä raportissa esitetään näyttöä hallinnon toteuttamien järjestelmällisten tukahduttamistoimien ja jatkuvien ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten strategisesta suunnittelusta ja tuodaan esiin uusia kidutuksen muotoja, laittomien salaisten pidätys- ja kidutuskeskusten yleistyminen sekä muiden valtioiden osallisuus tällaisiin rikoksiin yllyttämiseen ja niiden toteuttamiseen; ottaa huomioon, että kyseisessä raportissa korostetaan myös epäinhimillisiä olosuhteita, joissa poliittisia vankeja pidetään maan alla, joissa heitä altistetaan jatkuvalle fyysiselle ja psykologiselle kidutukselle ja jotka eivät täytä vankien kohtelua koskevia vähimmäissääntöjä, jotka Genevessä vuonna 1955 kokoontunut ensimmäinen rikosten ehkäisemistä ja rikosten tekijöiden kohtelua pohtinut YK:n kokous antoi ja jotka talous- ja sosiaalineuvosto hyväksyi 31. heinäkuuta 1957 antamassaan päätöslauselmassa 663 C (XXIV) ja 13. toukokuuta 1977 antamassaan päätöslauselmassa 2076 (LXII);

| P. | ottaa huomioon, että pemonien alkuperäiskansaan kuuluva poliittinen vanki Salvador Franco kuoli sairauteen venezuelalaisessa vankilassa 3. tammikuuta 2021 saamatta minkäänlaista lääkinnällistä hoitoa, vaikka hänellä oli marraskuusta 2020 lähtien ollut sairaalaan siirtämistä koskeva tuomioistuimen määräys, jota ei noudatettu; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että pemonien alkuperäiskansaan kuuluva poliittinen vanki Salvador Franco kuoli sairauteen venezuelalaisessa vankilassa 3. tammikuuta 2021 saamatta minkäänlaista lääkinnällistä hoitoa, vaikka hänellä oli marraskuusta 2020 lähtien ollut sairaalaan siirtämistä koskeva tuomioistuimen määräys, jota ei noudatettu;

| Q. | ottaa huomioon, että hallitus on 5. tammikuuta 2021 lähtien voimistanut hyökkäyksiä ja vainoa maassa edelleen olevia muutamia vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä vastaan ja takavarikoinut niiden varat ja työvälineet ja pakottanut ne lopettamaan toimintansa välittömästi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että hallitus on 5. tammikuuta 2021 lähtien voimistanut hyökkäyksiä ja vainoa maassa edelleen olevia muutamia vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä vastaan ja takavarikoinut niiden varat ja työvälineet ja pakottanut ne lopettamaan toimintansa välittömästi;

| R. | ottaa huomioon, että uutisraporttien ja ihmisoikeusaktivistien mukaan ainakin 23 ihmistä sai surmansa äskettäin poliisin ja jengien välisessä yhteenotossa Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa, ja samalla hallitukseen kohdistuu kansainvälisiä selvityksiä ja tutkimuksia turvallisuusjoukkojen toteuttamien surmien johdosta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että uutisraporttien ja ihmisoikeusaktivistien mukaan ainakin 23 ihmistä sai surmansa äskettäin poliisin ja jengien välisessä yhteenotossa Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa, ja samalla hallitukseen kohdistuu kansainvälisiä selvityksiä ja tutkimuksia turvallisuusjoukkojen toteuttamien surmien johdosta;

| 1. | toistaa, että niin kauan kuin Venezuelassa ei pidetä aidosti vapaita, uskottavia, osallistavia, avoimia ja täysin demokraattisia vaaleja, se pitää joulukuussa 2015 valittua kansalliskokousta, sen puhemiestä Juan Guaidóta ja myös Juan Guaidón johtamaa valtuutettua komissiota, jotka edustavat Venezuelan kansan viimeisintä vaaleissa antamaa vapaan tahdon ilmausta, Venezuelan ainoana legitiiminä demokraattisena poliittisena edustuselimenä; kehottaa myös neuvostoa ja jäsenvaltioita tunnustamaan yksiselitteisesti vuonna 2015 valitun Venezuelan legitiimin kansalliskokouksen toiminnan perustuslain mukaisen jatkamisen sekä Juan Guaidón aseman Venezuelan legitiiminä väliaikaisena presidenttinä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavina 6. joulukuuta 2020 vilpillisen vaaliprosessin tuloksena järjestettyjä laittomia parlamenttivaaleja eikä hyväksy niitä, ja toistaa, että vaaliprosessi ei täyttänyt kansainvälisesti hyväksyttyjä edellytyksiä ja normeja eikä ollut Venezuelan lakien mukainen, se ei ollut vapaa eikä oikeudenmukainen eikä edustanut Venezuelan kansan tahtoa; ei tunnusta näiden epädemokraattisten vaalien pohjalta 5. tammikuuta 2021 perustetun vilpillisen kansalliskokouksen legitimiteettiä eikä laillisuutta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toistaa, että ainoa kestävä ratkaisu Venezuelan monitahoiseen kriisiin, joka vaikuttaa koko alueeseen, on poliittinen, rauhanomainen ja demokraattinen etenemistapa, johon kuuluvat uskottavat, osallistavat, vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet presidentin-, parlamentti-, alue- ja paikallisvaalit, joissa noudatetaan kansainvälisiä normeja ja taataan tasapuoliset toimintaedellytykset ja kaikkien poliittisten puolueiden esteetön osallistuminen ja jotka järjestetään puolueettoman kansainvälisen tarkkailun alaisina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee myötätuntonsa ja täyden tukensa Venezuelan kansalle, joka kärsii vakavan humanitaarisen ja poliittisen kriisin vaikutuksista, joita covid-19-pandemia tällä hetkellä pahentaa; kiinnittää huomiota hälyttävään muuttoliikekriisiin ja sen heijastusvaikutuksiin koko alueella ja antaa tunnustusta naapurimaiden ponnistuksille ja solidaarisuudelle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää vapauttamaan ehdoitta ja välittömästi Venezuelassa olevat yli 350 poliittista vankia, joiden määrän Foro Penal Venezolano ja Amerikan valtioiden järjestö ovat vahvistaneet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa velvollisuudesta kunnioittaa ja suojella ihmisoikeuksia kaikilta osin Venezuelassa, ja aikoo pysyä erityisen valppaana tukahduttamistoimien varalta, varsinkin siltä osin kuin ne kohdistuvat demokraattisten voimien jäseniin; tuomitsee lainvastaisesti muodostetun kansalliskokouksen varapuhemiehen Iris Varelan uhkaukset, joiden mukaan hän aikoo määrätä opposition jäseniä ja presidentti Juan Guaidón pidätettäviksi ja asetettaviksi syytteeseen, heidän omaisuutensa takavarikoitavaksi ja heidän kansalaisuutensa menetettäväksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee hallituksen viimeisimmät sananvapauteen kohdistamat tukahduttamistoimet ja sellaisten sanomalehtien ja tiedotusvälineiden sulkemisen, jotka eivät ole poliittisesti Maduron hallinnon puolella; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti neuvoston äskettäiseen, 29. kesäkuuta 2020 antamaan päätökseen ulottaa kohdennetut pakotteet koskemaan 11:tä uutta henkilöä, mikä ei vahingoita Venezuelan väestöä, ja kehottaa vahvistamaan ja laajentamaan näitä pakotteita välittömästi; katsoo, että EU:n viranomaisten on tämän vuoksi rajoitettava luettelossa olevien henkilöiden ja heidän lähiomaistensa liikkumisvapautta, jäädytettävä heidän varansa ja peruutettava heidän viisuminsa; kehottaa lisäksi kieltämään välittömästi Venezuelasta peräisin olevan verikullan kaupan ja liikkeeseen laskemisen EU:ssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toistaa, että on tärkeää jatkaa tiivistä yhteistyötä kansainvälisten liittolaisten, etenkin Yhdysvaltojen uuden hallinnon ja Liman ryhmän kanssa, jotta voidaan vahvistaa laajamittaisia kansainvälisiä diplomaattisia toimia demokratian, oikeusvaltion ja vaurauden palauttamiseksi Venezuelan kansalle; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa koordinoimaan Yhdysvaltojen ja Liman ryhmän kanssa korkean tason politiikkaa, jotta voidaan edistää kattavampaa strategista lähestymistapaa kansainvälisiin diplomaattisiin toimiin ja arvioida perusteellisesti Venezuelan uudelleen kärjistyvää tilannetta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa laillista kansalliskokousta ja sen puhemiestä Juan Guaidóta varmistamaan täyden avoimuuden varojen hallinnoinnissa täyden vastuuvelvollisuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että Venezuelan kriisi on maailman alirahoitetuin, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä noudattamaan rahoitussitoumuksiaan ja maksamaan Venezuelan humanitaariseen kriisiin sidotut määrät avunantajien konferenssissa sovitulla tavalla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tukee täysin Kansainvälisen rikostuomioistuimen tutkintaa Venezuelan hallinnon toteuttamista laajamittaisista rikoksista ja tukahduttamistoimista; kehottaa Euroopan unionia tukemaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen sopimusvaltioiden aloitetta tutkinnan käynnistämiseksi Maduron hallinnon väitetyistä rikoksista ihmisyyttä vastaan, jotta syylliset saadaan vastuuseen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tukee voimakkaasti YK:n pääsihteerin vaatimusta suorittaa riippumaton ja perusteellinen tutkinta todetuista surmista aiemmin hyväksyttyjen YK:n päätöslauselmien mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa perustamaan Euroopan parlamentin jäsenten ja kansalliskokouksen valtuutetun komission demokraattisesti valittujen edustajien välisen yhteysryhmän helpottamaan säännöllistä yhteydenpitoa ja vuoropuhelua Venezuelan demokraattisten voimien kanssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lailliselle väliaikaiselle presidentille Juan Guaidólle ja kansalliskokoukselle, Liman ryhmään kuuluvien maiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle ja Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille sekä YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 185.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0013.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0193.

(4)  EUVL L 205 I, 29.6.2020, s. 6.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/145 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/145

---

P9_TA(2021)0020

Mahdollisuus kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen kaikille

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 mahdollisuudesta kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen kaikille (2019/2187(INI))

(2021/C 456/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), erityisesti sen 9, 14, 148, 151, 153, 160 ja 168 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), erityisesti sen 9, 14, 148, 151, 153, 160 ja 168 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen IV osaston (Yhteisvastuu), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen IV osaston (Yhteisvastuu),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, erityisesti sen 8 ja 25 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, erityisesti sen 8 ja 25 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2015 annetut vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän YK:n komitean loppupäätelmät Euroopan unionin kesäkuussa 2014 komitealle antamasta ensimmäisestä kertomuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2015 annetut vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän YK:n komitean loppupäätelmät Euroopan unionin kesäkuussa 2014 komitealle antamasta ensimmäisestä kertomuksesta,

| — | ottaa huomioon maailman johtajien syyskuussa 2015 hyväksymät ja neuvoston vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen nro 11 ”kestävät kaupungit ja yhteisöt” sekä kestävän kehityksen tavoitteen nro 3 ”terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailman johtajien syyskuussa 2015 hyväksymät ja neuvoston vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen nro 11 ”kestävät kaupungit ja yhteisöt” sekä kestävän kehityksen tavoitteen nro 3 ”terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille”,

| — | ottaa huomioon Genevessä annetun kestävää asumista koskevan YK:n peruskirjan ja sen tavoitteen taata kaikille mahdollisuus kunnolliseen, riittävään, kohtuuhintaiseen ja terveelliseen asuntoon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Genevessä annetun kestävää asumista koskevan YK:n peruskirjan ja sen tavoitteen taata kaikille mahdollisuus kunnolliseen, riittävään, kohtuuhintaiseen ja terveelliseen asuntoon (1),

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön WHO:n vuonna 2018 antamat asumista ja terveyttä koskevat suuntaviivat ”Recommendations to promote healthy housing for a sustainable and equitable future” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön WHO:n vuonna 2018 antamat asumista ja terveyttä koskevat suuntaviivat ”Recommendations to promote healthy housing for a sustainable and equitable future” (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission marraskuussa 2017 antaman julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja erityisesti sen periaatteet 19 ”Sosiaalinen asuntotuotanto ja kodittomille annettava asumisapu” ja 20 ”Välttämättömien palvelujen saavutettavuus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission marraskuussa 2017 antaman julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja erityisesti sen periaatteet 19 ”Sosiaalinen asuntotuotanto ja kodittomille annettava asumisapu” ja 20 ”Välttämättömien palvelujen saavutettavuus”,

| — | ottaa huomioon uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 30 artiklan oikeudesta suojeluun köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, 31 artiklan oikeudesta asuntoon ja 16 artiklan perheen oikeudesta sosiaaliseen, oikeudelliseen ja taloudelliseen suojeluun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 30 artiklan oikeudesta suojeluun köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, 31 artiklan oikeudesta asuntoon ja 16 artiklan perheen oikeudesta sosiaaliseen, oikeudelliseen ja taloudelliseen suojeluun,

| — | ottaa huomioon EU:n kaupunkiagendaan kuuluvan asumista käsittelevän kumppanuuden toimintasuunnitelman vuodelta 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n kaupunkiagendaan kuuluvan asumista käsittelevän kumppanuuden toimintasuunnitelman vuodelta 2018 (3),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2016 järjestetyssä asumista ja kaupunkien kestävää kehitystä käsitelleessä 20 vuoden välein järjestettävässä YK:n konferenssissa (Habitat III) hyväksytyn uuden kaupunkikehitysohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2016 järjestetyssä asumista ja kaupunkien kestävää kehitystä käsitelleessä 20 vuoden välein järjestettävässä YK:n konferenssissa (Habitat III) hyväksytyn uuden kaupunkikehitysohjelman,

| — | ottaa huomioon sosiaaliseen infrastruktuuriin EU:ssa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksen vuodelta 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaaliseen infrastruktuuriin EU:ssa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksen vuodelta 2018 (4),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean vuonna 2017 antaman lausunnon aiheesta ”Asuntotarjontaa koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman kehittäminen” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean vuonna 2017 antaman lausunnon aiheesta ”Asuntotarjontaa koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman kehittäminen” (5),

| — | ottaa huomioon Eurocities-verkoston lausuman valtiontuesta ja paikallisista julkisista palveluista vuodelta 2016 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurocities-verkoston lausuman valtiontuesta ja paikallisista julkisista palveluista vuodelta 2016 (6),

| — | ottaa huomioon 9. ja 10. joulukuuta 2013 järjestetyn EU:n asuntoministereiden 19. epävirallisen kokouksen päätteeksi annetun tiedonannon (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. ja 10. joulukuuta 2013 järjestetyn EU:n asuntoministereiden 19. epävirallisen kokouksen päätteeksi annetun tiedonannon (7),

| — | ottaa huomioon suurten eurooppalaisten kaupunkien kaupunginjohtajien vuonna 2014 antaman päätöslauselman oikeudesta asuntoon (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suurten eurooppalaisten kaupunkien kaupunginjohtajien vuonna 2014 antaman päätöslauselman oikeudesta asuntoon (8),

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Tilannekatsaus vuonna 2013 annettuun suositukseen ’Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre’”(SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Tilannekatsaus vuonna 2013 annettuun suositukseen ’Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre’”(SWD(2017)0258),

| — | ottaa huomioon 30. joulukuuta 2015 julkaistun asianmukaisia asumisolosuhteita osana oikeutta riittävään elintasoon sekä tähän liittyvää oikeutta syrjimättömyyteen käsittelevän YK:n erityisraportoijan laatiman raportin (A/HRC/31/54) (9), jossa analysoidaan asunnottomuutta globaalina ihmisoikeuskriisinä, joka edellyttää kiireellisiä maailmanlaajuisia toimia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. joulukuuta 2015 julkaistun asianmukaisia asumisolosuhteita osana oikeutta riittävään elintasoon sekä tähän liittyvää oikeutta syrjimättömyyteen käsittelevän YK:n erityisraportoijan laatiman raportin (A/HRC/31/54) (9), jossa analysoidaan asunnottomuutta globaalina ihmisoikeuskriisinä, joka edellyttää kiireellisiä maailmanlaajuisia toimia,

| — | ottaa huomioon komission vuoden 2013 sosiaalialan investointipaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuoden 2013 sosiaalialan investointipaketin,

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (2013/112/EU), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (2013/112/EU),

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille” (COM(2011)0173) ja sen jälkeen annetut täytäntöönpano- ja arviointikertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille” (COM(2011)0173) ja sen jälkeen annetut täytäntöönpano- ja arviointikertomukset,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n yleishyödyllisten palvelujen laatukehys” (COM(2011)0900), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n yleishyödyllisten palvelujen laatukehys” (COM(2011)0900),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2011 tehdyn komission päätöksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2011 tehdyn komission päätöksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (10),

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (11),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (12),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta (13),

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (14),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kasvuselvityksen 2019 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kasvuselvityksen 2019 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat” (15),

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen (16),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman eriarvoisuuden torjunnasta työpaikkojen luontia ja kasvua edistävänä tekijänä (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman eriarvoisuuden torjunnasta työpaikkojen luontia ja kasvua edistävänä tekijänä (17),

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vähimmäistoimeentulosta köyhyyden torjunnassa (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vähimmäistoimeentulosta köyhyyden torjunnassa (18),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota YK:n vammaisyleissopimuksen seurantakomitean päätelmiin (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota YK:n vammaisyleissopimuksen seurantakomitean päätelmiin (19),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman pakolaisista: sosiaalinen osallisuus ja integroituminen työmarkkinoille (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman pakolaisista: sosiaalinen osallisuus ja integroituminen työmarkkinoille (20),

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (21),

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamisesta kotitalouksien kasvavat menot huomioon ottaen (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamisesta kotitalouksien kasvavat menot huomioon ottaen (22),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman epätasa-arvoisuuden ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämisestä (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman epätasa-arvoisuuden ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämisestä (23),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja marginalisoituneista yhteisöistä (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja marginalisoituneista yhteisöistä (24),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman asunnottomuutta koskevasta EU:n strategiasta (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman asunnottomuutta koskevasta EU:n strategiasta (25),

| — | ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman sosiaalisesta asuntotuotannosta Euroopan unionissa (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman sosiaalisesta asuntotuotannosta Euroopan unionissa (26),

| — | ottaa huomioon asianmukaisia asumisolosuhteita osana oikeutta riittävään elintasoon sekä tähän liittyvää oikeutta syrjimättömyyteen käsittelevän erityisraportoijan 26. joulukuuta 2019 antaman Yhdistyneiden kansakuntien raportin suuntaviivoista asianmukaisia asumisolosuhteita koskevan oikeuden täytäntöönpanosta (Guidelines for the Implementation of the Right to Adequate Housing), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asianmukaisia asumisolosuhteita osana oikeutta riittävään elintasoon sekä tähän liittyvää oikeutta syrjimättömyyteen käsittelevän erityisraportoijan 26. joulukuuta 2019 antaman Yhdistyneiden kansakuntien raportin suuntaviivoista asianmukaisia asumisolosuhteita koskevan oikeuden täytäntöönpanosta (Guidelines for the Implementation of the Right to Adequate Housing),

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen CM/Rec(2010)5 jäsenvaltioille toimista seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen CM/Rec(2010)5 jäsenvaltioille toimista seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston toukokuussa 2020 toteuttaman toisen hlbti-tutkimuksen (LGBTI Survey II), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston toukokuussa 2020 toteuttaman toisen hlbti-tutkimuksen (LGBTI Survey II),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Housing for all” (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Housing for all” (27),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun komission tutkimuksen ”Legal gender recognition in the EU: the journeys of trans people towards full equality” (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun komission tutkimuksen ”Legal gender recognition in the EU: the journeys of trans people towards full equality” (28),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0247/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0247/2020),

| A. | katsoo, että mahdollisuus asianmukaisiin asumisolosuhteisiin on perusoikeus, jota on pidettävä muiden perusoikeuksien käyttämisen ja toteutumisen sekä ihmisarvoisen elämän ennakkoedellytyksenä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ovat velvollisia määrittelemään oman asuntopolitiikkansa ja toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä perusoikeutta kunnioitetaan niiden asuntomarkkinoilla; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että mahdollisuus asianmukaisiin asumisolosuhteisiin on perusoikeus, jota on pidettävä muiden perusoikeuksien käyttämisen ja toteutumisen sekä ihmisarvoisen elämän ennakkoedellytyksenä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ovat velvollisia määrittelemään oman asuntopolitiikkansa ja toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä perusoikeutta kunnioitetaan niiden asuntomarkkinoilla;

| B. | ottaa huomioon, että kuten SEUT-sopimuksen 151 artiklassa mainitaan, unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteena on, ottaen huomioon sosiaaliset perusoikeudet sellaisina kuin ne ovat Torinossa 18. lokakuuta 1961 allekirjoitetussa Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja vuoden 1989 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa, työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, inhimillisten voimavarojen kehittäminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso, ja syrjäytymisen torjuminen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kuten SEUT-sopimuksen 151 artiklassa mainitaan, unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteena on, ottaen huomioon sosiaaliset perusoikeudet sellaisina kuin ne ovat Torinossa 18. lokakuuta 1961 allekirjoitetussa Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja vuoden 1989 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa, työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, inhimillisten voimavarojen kehittäminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso, ja syrjäytymisen torjuminen;

| C. | ottaa huomioon, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa mahdollisuus kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen kaikille muun muassa Euroopan sosiaalisen peruskirjan 16, 30 ja 31 artiklassa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määriteltyjen perusoikeuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa mahdollisuus kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen kaikille muun muassa Euroopan sosiaalisen peruskirjan 16, 30 ja 31 artiklassa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määriteltyjen perusoikeuksien mukaisesti;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 36 artiklan mukaisesti unioni sitoutuu edistämään unionin sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja tunnustaa mahdollisuuden käyttää kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja perussopimusten mukaisesti sekä kunnioittaa tätä oikeutta; ottaa huomioon, että yleishyödylliset palvelut ovat jäsenvaltioiden viranomaisten sellaisiksi luokittelemia, minkä vuoksi niihin sovelletaan erityisiä julkisen palvelun velvoitteita; ottaa huomioon, että näitä palveluja voivat tarjota valtio tai yksityinen sektori; ottaa huomioon, että näihin palveluihin kuuluu sosiaalinen asuntotuotanto yleishyödyllisenä sosiaalipalveluna; ottaa huomioon, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut vastaavat haavoittuvassa asemassa olevien kansalaisten tarpeisiin yhteisvastuun ja yhtäläisen saatavuuden periaatteiden mukaisesti; ottaa huomioon, että EU:n yleishyödyllisten palvelujen laatukehyksestä annetussa komission tiedonannossa taataan välttämättömien palvelujen saatavuus kaikille kansalaisille ja tähdätään sosiaalipalvelujen laadun parantamiseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 36 artiklan mukaisesti unioni sitoutuu edistämään unionin sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja tunnustaa mahdollisuuden käyttää kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja perussopimusten mukaisesti sekä kunnioittaa tätä oikeutta; ottaa huomioon, että yleishyödylliset palvelut ovat jäsenvaltioiden viranomaisten sellaisiksi luokittelemia, minkä vuoksi niihin sovelletaan erityisiä julkisen palvelun velvoitteita; ottaa huomioon, että näitä palveluja voivat tarjota valtio tai yksityinen sektori; ottaa huomioon, että näihin palveluihin kuuluu sosiaalinen asuntotuotanto yleishyödyllisenä sosiaalipalveluna; ottaa huomioon, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut vastaavat haavoittuvassa asemassa olevien kansalaisten tarpeisiin yhteisvastuun ja yhtäläisen saatavuuden periaatteiden mukaisesti; ottaa huomioon, että EU:n yleishyödyllisten palvelujen laatukehyksestä annetussa komission tiedonannossa taataan välttämättömien palvelujen saatavuus kaikille kansalaisille ja tähdätään sosiaalipalvelujen laadun parantamiseen;

| E. | ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteessa 11 kehotetaan asettamaan vuodeksi 2030 erityisiä tavoitteita, joilla varmistetaan, että kaikilla on mahdollisuus riittävään, turvalliseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon ja peruspalveluihin, parantamaan slummialueita ja lisäämään laajamittaista ja kestävää kaupungistumista ja mahdollisuuksia integroitujen ja kestävien asuinyhdyskuntien suunnitteluun ja hallinnointiin kaikissa maissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteessa 11 kehotetaan asettamaan vuodeksi 2030 erityisiä tavoitteita, joilla varmistetaan, että kaikilla on mahdollisuus riittävään, turvalliseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon ja peruspalveluihin, parantamaan slummialueita ja lisäämään laajamittaista ja kestävää kaupungistumista ja mahdollisuuksia integroitujen ja kestävien asuinyhdyskuntien suunnitteluun ja hallinnointiin kaikissa maissa;

| F. | ottaa huomioon, että yhä useampi EU:ssa asuva pieni- tai keskituloinen ihminen kärsii vaikeuksista saada kohtuuhintainen asunto sekä kohtuuttomista asumis- ja ylläpitokustannuksista ja asuu turvallisuudeltaan puutteellisissa, terveydelle haitallisissa, huonolaatuisissa, esteettömyydeltään puutteellisissa, energiatehottomissa tai ahtaissa asunnoissa taikka on asunnoton tai vaarassa joutua häädetyksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhä useampi EU:ssa asuva pieni- tai keskituloinen ihminen kärsii vaikeuksista saada kohtuuhintainen asunto sekä kohtuuttomista asumis- ja ylläpitokustannuksista ja asuu turvallisuudeltaan puutteellisissa, terveydelle haitallisissa, huonolaatuisissa, esteettömyydeltään puutteellisissa, energiatehottomissa tai ahtaissa asunnoissa taikka on asunnoton tai vaarassa joutua häädetyksi;

| G. | ottaa huomioon, että päätökseen saatettujen asuntohankkeiden määrän lisääntyminen ei paranna merkittävästi niiden henkilöiden mahdollisuutta asuntoon, joiden tulot ovat liian alhaiset, jotta heillä olisi varaa maksaa markkinavuokraa, ja taas liian korkeat, jotta he olisivat oikeutettuja pääsemään sosiaalisen asuntotuotannon piiriin; ottaa huomioon, että tämä ongelma koskee erityisesti yksinhuoltajia, suurperheitä ja työmarkkinoille tulevia nuoria; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että päätökseen saatettujen asuntohankkeiden määrän lisääntyminen ei paranna merkittävästi niiden henkilöiden mahdollisuutta asuntoon, joiden tulot ovat liian alhaiset, jotta heillä olisi varaa maksaa markkinavuokraa, ja taas liian korkeat, jotta he olisivat oikeutettuja pääsemään sosiaalisen asuntotuotannon piiriin; ottaa huomioon, että tämä ongelma koskee erityisesti yksinhuoltajia, suurperheitä ja työmarkkinoille tulevia nuoria;

| H. | ottaa huomioon, että Eurofoundin arvioiden mukaan puutteelliset asumisolosuhteet aiheuttavat EU:n talouksille vuosittain 195 miljardin euron kustannukset (29); ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU:n asukkaista 17,1 prosenttia asui ahtaasti (30); ottaa huomioon, että EU:ssa 28,5 prosenttia 25–34-vuotiaista nuorista asuu vanhempiensa luona; toteaa, että tähän lukemaan vaikuttavat useat pääasiassa sosioekonomiset tekijät sekä asuntojen saatavuus (31); ottaa huomioon, että vuoteen 2030 mennessä yli kaksi kolmasosaa maailman väestöstä asuu kaupungeissa (32); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Eurofoundin arvioiden mukaan puutteelliset asumisolosuhteet aiheuttavat EU:n talouksille vuosittain 195 miljardin euron kustannukset (29); ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU:n asukkaista 17,1 prosenttia asui ahtaasti (30); ottaa huomioon, että EU:ssa 28,5 prosenttia 25–34-vuotiaista nuorista asuu vanhempiensa luona; toteaa, että tähän lukemaan vaikuttavat useat pääasiassa sosioekonomiset tekijät sekä asuntojen saatavuus (31); ottaa huomioon, että vuoteen 2030 mennessä yli kaksi kolmasosaa maailman väestöstä asuu kaupungeissa (32);

| I. | ottaa huomioon, että 10,2 prosenttia EU:n väestöstä käytti yli 40 prosenttia käytettävissään olevista tuloista asumiseen vuosina 2010–2018, vaikkakin EU:n eri jäsenvaltioiden välillä oli huomattavia eroja; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 10,2 prosenttia EU:n väestöstä käytti yli 40 prosenttia käytettävissään olevista tuloista asumiseen vuosina 2010–2018, vaikkakin EU:n eri jäsenvaltioiden välillä oli huomattavia eroja;

| J. | ottaa huomioon, että asuntojen hinnat ovat nousseet tasaisesti joka vuosi ja nopeammin kuin käytettävissä olevat tulot; ottaa huomioon, että asuminen on nyt EU:n kansalaisten suurin menoerä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että asuntojen hinnat ovat nousseet tasaisesti joka vuosi ja nopeammin kuin käytettävissä olevat tulot; ottaa huomioon, että asuminen on nyt EU:n kansalaisten suurin menoerä;

| K. | ottaa huomioon, että asuntomarkkinoiden arvioidaan tuottavan noin 25 biljoonaa euroa ja että ne ovat siksi keskeinen tekijä työpaikkojen luomisessa ja taloudellisen toiminnan liikkeellepaneva voima, joka vaikuttaa muun muassa työvoiman liikkuvuuteen, energiatehokkuuteen, infrastruktuurin kysyntään ja kestokykyyn, kestävään liikenteeseen ja kaupunkikehitykseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että asuntomarkkinoiden arvioidaan tuottavan noin 25 biljoonaa euroa ja että ne ovat siksi keskeinen tekijä työpaikkojen luomisessa ja taloudellisen toiminnan liikkeellepaneva voima, joka vaikuttaa muun muassa työvoiman liikkuvuuteen, energiatehokkuuteen, infrastruktuurin kysyntään ja kestokykyyn, kestävään liikenteeseen ja kaupunkikehitykseen;

| L. | ottaa huomioon, että asumisen kohtuuhintaisuus ja pienituloisten omistajien ja vuokralaisten asumisolosuhteet ovat heikentyneet viime vuosikymmeninä; ottaa huomioon, että lähes 38 prosenttia köyhyysvaarassa olevista kotitalouksista käytti yli 40 prosenttia käytettävissä olevista tuloistaan asumiseen; ottaa huomioon, että köyhyysvaarassa olevien ihmisten määrä EU:ssa nousee 156 miljoonaan, jos asumiskustannukset otetaan huomioon; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että asumisen kohtuuhintaisuus ja pienituloisten omistajien ja vuokralaisten asumisolosuhteet ovat heikentyneet viime vuosikymmeninä; ottaa huomioon, että lähes 38 prosenttia köyhyysvaarassa olevista kotitalouksista käytti yli 40 prosenttia käytettävissä olevista tuloistaan asumiseen; ottaa huomioon, että köyhyysvaarassa olevien ihmisten määrä EU:ssa nousee 156 miljoonaan, jos asumiskustannukset otetaan huomioon;

| M. | ottaa huomioon, että vuokrakustannukset ovat nousseet EU:ssa viime vuosikymmenen aikana ja asuntojen hinnat nousivat myös 22 jäsenvaltiossa vuosina 2007–2019; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vuokrakustannukset ovat nousseet EU:ssa viime vuosikymmenen aikana ja asuntojen hinnat nousivat myös 22 jäsenvaltiossa vuosina 2007–2019;

| N. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen kerätyt tuoreimmat tiedot osoittavat, että keskipitkällä aikavälillä talouden taantuma ja työpaikkojen menetykset voivat entisestään lisätä kohtuutonta asumismenorasitusta ja asunnottomuutta EU:ssa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen kerätyt tuoreimmat tiedot osoittavat, että keskipitkällä aikavälillä talouden taantuma ja työpaikkojen menetykset voivat entisestään lisätä kohtuutonta asumismenorasitusta ja asunnottomuutta EU:ssa;

| O. | ottaa huomioon, että asuntokriisi vaikuttaa monissa jäsenvaltioissa vakavammin kaupunkialueisiin, joilla jopa keskituloisten kotitalouksien alkaa olla vaikeaa löytää kohtuuhintaisia asuntoja markkinahintaan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että asuntokriisi vaikuttaa monissa jäsenvaltioissa vakavammin kaupunkialueisiin, joilla jopa keskituloisten kotitalouksien alkaa olla vaikeaa löytää kohtuuhintaisia asuntoja markkinahintaan;

| P. | ottaa huomioon, että sekä vauraissa että vähemmän vauraissa maissa on meneillään asuntokriisi ja että se johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen ja alueelliseen eriytymiseen; toteaa, että kunnollisen ja kohtuuhintaisen asunnon saanti on vaikeampaa haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten työssäkäyville köyhille, naisille, nuorille ja erityisesti työttömille nuorille, yksinhuoltajille, suurperheille, ikääntyneille, erityisesti yksin asuville, hlbtiq-henkilöille, maahanmuuttajille, pakolaisille, vammaisille, fyysisesti tai psyykkisesti sairaille henkilöille sekä henkilöille, jotka kuuluvat marginalisoituneisiin yhteisöihin, kuten romaneihin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että sekä vauraissa että vähemmän vauraissa maissa on meneillään asuntokriisi ja että se johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen ja alueelliseen eriytymiseen; toteaa, että kunnollisen ja kohtuuhintaisen asunnon saanti on vaikeampaa haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten työssäkäyville köyhille, naisille, nuorille ja erityisesti työttömille nuorille, yksinhuoltajille, suurperheille, ikääntyneille, erityisesti yksin asuville, hlbtiq-henkilöille, maahanmuuttajille, pakolaisille, vammaisille, fyysisesti tai psyykkisesti sairaille henkilöille sekä henkilöille, jotka kuuluvat marginalisoituneisiin yhteisöihin, kuten romaneihin;

| Q. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on pahentanut asumisen epävarmuutta, ylivelkaantuneisuutta sekä häädetyksi tulemisen ja asunnottomaksi joutumisen riskiä ja tuonut esiin monien ihmisten, erityisesti ikääntyneiden, mutta myös siirtotyöläisten ja kausityöntekijöiden, epävarman tilanteen, koska heillä ei ole mahdollisuutta asuntoon, joka vastaisi terveysvaatimuksia ja lähikontaktien välttämistä koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on pahentanut asumisen epävarmuutta, ylivelkaantuneisuutta sekä häädetyksi tulemisen ja asunnottomaksi joutumisen riskiä ja tuonut esiin monien ihmisten, erityisesti ikääntyneiden, mutta myös siirtotyöläisten ja kausityöntekijöiden, epävarman tilanteen, koska heillä ei ole mahdollisuutta asuntoon, joka vastaisi terveysvaatimuksia ja lähikontaktien välttämistä koskevia vaatimuksia;

| R. | ottaa huomioon, että Eurofoundin covid-19-tutkimuksen mukaan huhtikuussa 2020 38 prosenttia vastaajista katsoi, että heidän taloudellinen tilanteensa oli jo heikentynyt, ja 47 prosenttia (33) ilmoitti heillä olleen vaikeuksia saada rahat riittämään – ja työttömistä jopa 87 prosenttia ilmoitti näin; ottaa huomioon, että heistä lähes 30 prosentilla oli jo energia- ja vesilaskujen maksurästejä ja 22 prosentilla vuokranmaksuun tai asuntolainoihin liittyviä maksurästejä ja että yksi viidesosa heistä pelkää asuntotilanteensa vakauden horjuvan vuokranmaksurästien vuoksi; ottaa huomioon Eurofoundin tutkimuksen osoittavan, että vuonna 2016 EU28:n kansalaisista 14 prosenttia ilmoitti, että heillä oli maksurästejä, koska he eivät kyenneet maksamaan vuokria tai asuntolainoja, kulutusluottoja, ystävien tai perheiden antamia lainoja taikka energia- ja vesi- tai puhelinlaskuja ajallaan; ottaa huomioon, että ylivelkaantumisvaarassa olevien osuus on 21 prosenttia, jos mukaan lasketaan henkilöt, joilla on vaikeuksia (tai suuria vaikeuksia) saada rahat riittämään mutta joilla ei ole (vielä) maksurästejä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Eurofoundin covid-19-tutkimuksen mukaan huhtikuussa 2020 38 prosenttia vastaajista katsoi, että heidän taloudellinen tilanteensa oli jo heikentynyt, ja 47 prosenttia (33) ilmoitti heillä olleen vaikeuksia saada rahat riittämään – ja työttömistä jopa 87 prosenttia ilmoitti näin; ottaa huomioon, että heistä lähes 30 prosentilla oli jo energia- ja vesilaskujen maksurästejä ja 22 prosentilla vuokranmaksuun tai asuntolainoihin liittyviä maksurästejä ja että yksi viidesosa heistä pelkää asuntotilanteensa vakauden horjuvan vuokranmaksurästien vuoksi; ottaa huomioon Eurofoundin tutkimuksen osoittavan, että vuonna 2016 EU28:n kansalaisista 14 prosenttia ilmoitti, että heillä oli maksurästejä, koska he eivät kyenneet maksamaan vuokria tai asuntolainoja, kulutusluottoja, ystävien tai perheiden antamia lainoja taikka energia- ja vesi- tai puhelinlaskuja ajallaan; ottaa huomioon, että ylivelkaantumisvaarassa olevien osuus on 21 prosenttia, jos mukaan lasketaan henkilöt, joilla on vaikeuksia (tai suuria vaikeuksia) saada rahat riittämään mutta joilla ei ole (vielä) maksurästejä;

| S. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on ollut tuhoisa vaikutus Euroopan työmarkkinoihin, ja toteaa, että Kansainvälisen työjärjestön arvion mukaan vuoden 2020 toisella neljänneksellä menetettyjen työtuntien määrä vastaa 44:ää miljoonaa kokoaikaista työpaikkaa; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on heikentänyt sellaisten kansalais- ja hyväntekeväisyysjärjestöjen tilannetta, jotka ovat perinteisesti auttaneet vaikeassa asumis- tai elämäntilanteessa olevia ihmisiä, ja johtanut epävarmuuteen siitä, voivatko ne jatkaa palvelujensa tarjoamista; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on ollut tuhoisa vaikutus Euroopan työmarkkinoihin, ja toteaa, että Kansainvälisen työjärjestön arvion mukaan vuoden 2020 toisella neljänneksellä menetettyjen työtuntien määrä vastaa 44:ää miljoonaa kokoaikaista työpaikkaa; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on heikentänyt sellaisten kansalais- ja hyväntekeväisyysjärjestöjen tilannetta, jotka ovat perinteisesti auttaneet vaikeassa asumis- tai elämäntilanteessa olevia ihmisiä, ja johtanut epävarmuuteen siitä, voivatko ne jatkaa palvelujensa tarjoamista;

| T. | ottaa huomioon, että pakkohäädöt määritellään henkilöiden, perheiden ja/tai yhteisöjen poistamiseksi pysyvästi tai väliaikaisesti vastoin näiden tahtoa kodeistaan ja/tai näiden hallussa olevalta maalta ilman ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaista asianmukaista oikeudellista tai muuta suojelua ja mahdollisuutta siihen; ottaa huomioon, että pakkohäädöt on jo pitkään tunnustettu vakaviksi ihmisoikeusloukkauksiksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että pakkohäädöt määritellään henkilöiden, perheiden ja/tai yhteisöjen poistamiseksi pysyvästi tai väliaikaisesti vastoin näiden tahtoa kodeistaan ja/tai näiden hallussa olevalta maalta ilman ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaista asianmukaista oikeudellista tai muuta suojelua ja mahdollisuutta siihen; ottaa huomioon, että pakkohäädöt on jo pitkään tunnustettu vakaviksi ihmisoikeusloukkauksiksi;

| U. | toteaa, että asianmukaisen asunnon puute on vakava haaste monille EU:n kansalaisille; ottaa huomioon, että asunnottomien lukumäärästä EU:ssa ei tällä hetkellä ole tarkkoja lukuja, ja toteaa, että kaiken tehokkaan julkisen politiikan perustan muodostavat tarkasti kerätyt tiedot; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että asianmukaisen asunnon puute on vakava haaste monille EU:n kansalaisille; ottaa huomioon, että asunnottomien lukumäärästä EU:ssa ei tällä hetkellä ole tarkkoja lukuja, ja toteaa, että kaiken tehokkaan julkisen politiikan perustan muodostavat tarkasti kerätyt tiedot;

| V. | ottaa huomioon, että asunnottomuus on lisääntynyt viime vuosikymmenen aikana monissa jäsenvaltioissa asumiskustannusten nousun, talouskriisin vaikutusten ja sitä seuranneiden politiikkojen, kuten sosiaalisten ohjelmien ja etuuksien jäädyttämisen tai leikkaamisen, vuoksi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että asunnottomuus on lisääntynyt viime vuosikymmenen aikana monissa jäsenvaltioissa asumiskustannusten nousun, talouskriisin vaikutusten ja sitä seuranneiden politiikkojen, kuten sosiaalisten ohjelmien ja etuuksien jäädyttämisen tai leikkaamisen, vuoksi;

| W. | ottaa huomioon, että asunto ensin -ohjelma (Housing First) on yhdennetty strategia, jolla pyritään torjumaan asunnottomuutta yhdistämällä toisiinsa tukiasuminen sosiaalipalveluineen ja asunnottomien integroiminen työmarkkinoille; toteaa, että sen periaatteiden hyväksyminen jäsenvaltioissa voi auttaa merkittävästi vähentämään asunnottomuutta; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että asunto ensin -ohjelma (Housing First) on yhdennetty strategia, jolla pyritään torjumaan asunnottomuutta yhdistämällä toisiinsa tukiasuminen sosiaalipalveluineen ja asunnottomien integroiminen työmarkkinoille; toteaa, että sen periaatteiden hyväksyminen jäsenvaltioissa voi auttaa merkittävästi vähentämään asunnottomuutta;

| X. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaate 19 koskee asumisapua ja asunnottomuutta; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut esittävänsä helmikuuhun 2021 mennessä toimintasuunnitelman sen täytäntöönpanemiseksi; ottaa huomioon, että asunnottomuus loukkaa oikeutta asianmukaisiin asumisolosuhteisiin ja erinäisiä muita ihmisoikeuksia, mukaan lukien oikeus syrjimättömyyteen, terveyteen, veteen ja sanitaatioon sekä henkilökohtaiseen turvallisuuteen sekä oikeus elää vapaana julmasta, halventavasta ja epäinhimillisestä kohtelusta (34), minkä vuoksi se on perustavanlaatuisesti ristiriidassa sosiaalista edistystä ja sosiaalista mallia koskevien EU:n tavoitteiden kanssa; ottaa huomioon, että asunnottomat ja epävirallisissa asunnoissa asuvat joutuvat usein kriminalisoinnin, häirinnän, leimaamisen, sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjivän kohtelun kohteeksi asumistilanteensa vuoksi; ottaa huomioon, että heiltä myös evätään usein pääsy saniteettitiloihin, heitä kootaan yhteen ja ajetaan pois yhteisöistä ja he joutuvat usein äärimmäisten väkivallan muotojen kohteeksi; ottaa huomioon, että asunnottomien elinajanodote on huomattavasti alhaisempi kuin muun väestön; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaate 19 koskee asumisapua ja asunnottomuutta; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut esittävänsä helmikuuhun 2021 mennessä toimintasuunnitelman sen täytäntöönpanemiseksi; ottaa huomioon, että asunnottomuus loukkaa oikeutta asianmukaisiin asumisolosuhteisiin ja erinäisiä muita ihmisoikeuksia, mukaan lukien oikeus syrjimättömyyteen, terveyteen, veteen ja sanitaatioon sekä henkilökohtaiseen turvallisuuteen sekä oikeus elää vapaana julmasta, halventavasta ja epäinhimillisestä kohtelusta (34), minkä vuoksi se on perustavanlaatuisesti ristiriidassa sosiaalista edistystä ja sosiaalista mallia koskevien EU:n tavoitteiden kanssa; ottaa huomioon, että asunnottomat ja epävirallisissa asunnoissa asuvat joutuvat usein kriminalisoinnin, häirinnän, leimaamisen, sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjivän kohtelun kohteeksi asumistilanteensa vuoksi; ottaa huomioon, että heiltä myös evätään usein pääsy saniteettitiloihin, heitä kootaan yhteen ja ajetaan pois yhteisöistä ja he joutuvat usein äärimmäisten väkivallan muotojen kohteeksi; ottaa huomioon, että asunnottomien elinajanodote on huomattavasti alhaisempi kuin muun väestön;

| Y. | katsoo, että asunnottomuuden määritelmään olisi sisällytettävä sekä sen aineellinen puoli (asumisen riittävän vähimmäistason puute) että sosiaalinen puoli (turvallinen paikka perustaa perhe tai solmia sosiaalisia suhteita, osallistua yhteisön elämään ja elää ihmisarvoista elämää) (35); ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on osoittanut, että asunnottomuuden torjunta on kansanterveydellinen asia ja että siihen voidaan löytää ratkaisuja esimerkiksi tarjoamalla tilapäisiä asuntoja ja keskeyttämällä häädöt, ja toteaa, että tällaisia toimenpiteitä on pantu täytäntöön useissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että asunnottomuuden määritelmään olisi sisällytettävä sekä sen aineellinen puoli (asumisen riittävän vähimmäistason puute) että sosiaalinen puoli (turvallinen paikka perustaa perhe tai solmia sosiaalisia suhteita, osallistua yhteisön elämään ja elää ihmisarvoista elämää) (35); ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on osoittanut, että asunnottomuuden torjunta on kansanterveydellinen asia ja että siihen voidaan löytää ratkaisuja esimerkiksi tarjoamalla tilapäisiä asuntoja ja keskeyttämällä häädöt, ja toteaa, että tällaisia toimenpiteitä on pantu täytäntöön useissa jäsenvaltioissa;

| Z. | ottaa huomioon, että asunnottomuus on lisääntymään päin ainakin 24 jäsenvaltiossa; ottaa huomioon, että jokaisena yönä Euroopan unionissa 700 000 asunnottoman on nukuttava hätämajoituksessa tai kadulla, ja toteaa, että heidän määränsä on kasvanut 70 prosenttia 10 viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että asunnottomuus on lisääntymään päin ainakin 24 jäsenvaltiossa; ottaa huomioon, että jokaisena yönä Euroopan unionissa 700 000 asunnottoman on nukuttava hätämajoituksessa tai kadulla, ja toteaa, että heidän määränsä on kasvanut 70 prosenttia 10 viime vuoden aikana;

| AA. | toteaa, että kohtuuhintaisista sosiaalisen asuntotuotannon asunnoista ja esteettömistä asunnoista on pulaa; ottaa huomioon, että 9,6 prosenttia EU27:n väestöstä elää kotitalouksissa, jotka käyttävät vähintään 40 prosenttia ekvivalentista käytettävissä olevasta tulostaan asumiseen (36); ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden asumismenorasitus on muita suurempi, sillä kohtuuttoman asumismenorasituksen rajan ylittävien osuus on vammaisten keskuudessa 12,5 prosenttia ja puolestaan 9,9 prosenttia vammattomien keskuudessa; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että kohtuuhintaisista sosiaalisen asuntotuotannon asunnoista ja esteettömistä asunnoista on pulaa; ottaa huomioon, että 9,6 prosenttia EU27:n väestöstä elää kotitalouksissa, jotka käyttävät vähintään 40 prosenttia ekvivalentista käytettävissä olevasta tulostaan asumiseen (36); ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden asumismenorasitus on muita suurempi, sillä kohtuuttoman asumismenorasituksen rajan ylittävien osuus on vammaisten keskuudessa 12,5 prosenttia ja puolestaan 9,9 prosenttia vammattomien keskuudessa;

| AB. | ottaa huomioon, että asumisen kohtuuhintaisuutta on tarkasteltava suhteuttaen se yleisesti tulomalleihin ja -kehitykseen sekä distributiiviseen oikeudenmukaisuuteen ja asumiskustannusten liialliseen nousuun, ja toteaa, että sillä on selkeä sukupuoliulottuvuus; katsoo, että asuntomarkkinoiden toimintapuutteet vaarantavat sosiaalisen yhteenkuuluvuuden Euroopassa, lisäävät asunnottomuutta ja köyhyyttä sekä vaikuttavat demokratiaan kohdistuvaan luottamukseen; katsoo, että kaikkiin näihin haasteisiin vastaamiseksi kansallisten ja paikallisten viranomaisten on voitava toteuttaa asianmukaista asuntopolitiikkaa, mukaan lukien valtiontukitoimenpiteet, jotta voidaan luoda edellytykset ja tukea investointeja sosiaaliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että asumisen kohtuuhintaisuutta on tarkasteltava suhteuttaen se yleisesti tulomalleihin ja -kehitykseen sekä distributiiviseen oikeudenmukaisuuteen ja asumiskustannusten liialliseen nousuun, ja toteaa, että sillä on selkeä sukupuoliulottuvuus; katsoo, että asuntomarkkinoiden toimintapuutteet vaarantavat sosiaalisen yhteenkuuluvuuden Euroopassa, lisäävät asunnottomuutta ja köyhyyttä sekä vaikuttavat demokratiaan kohdistuvaan luottamukseen; katsoo, että kaikkiin näihin haasteisiin vastaamiseksi kansallisten ja paikallisten viranomaisten on voitava toteuttaa asianmukaista asuntopolitiikkaa, mukaan lukien valtiontukitoimenpiteet, jotta voidaan luoda edellytykset ja tukea investointeja sosiaaliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen;

| AC. | ottaa huomioon, että sosiaaliseen asuntotuotantoon liittyviin menoihin käytettyjen julkisten varojen määrä vaihtelee Euroopassa maittain ja että jotkin maat painottavat enemmän julkista asumistukea kuin toiset; ottaa kuitenkin huomioon, että sosiaalisen asuntotuotannon tarve on kasvanut vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen, koska pienituloisiin henkilöihin kohdistuu kasvavia asumiseen liittyviä taloudellisia paineita; ottaa huomioon, että maissa, jotka soveltavat universalistista sosiaalisen asuntotuotannon mallia, on yleensä suuret vuokra-asuntosektorit, joiden kaikkien yleisenä tavoitteena on edistää sosiaalista sekoittumista ja estää sosioekonomisiin tekijöihin perustuva eriytyminen (37); |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että sosiaaliseen asuntotuotantoon liittyviin menoihin käytettyjen julkisten varojen määrä vaihtelee Euroopassa maittain ja että jotkin maat painottavat enemmän julkista asumistukea kuin toiset; ottaa kuitenkin huomioon, että sosiaalisen asuntotuotannon tarve on kasvanut vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen, koska pienituloisiin henkilöihin kohdistuu kasvavia asumiseen liittyviä taloudellisia paineita; ottaa huomioon, että maissa, jotka soveltavat universalistista sosiaalisen asuntotuotannon mallia, on yleensä suuret vuokra-asuntosektorit, joiden kaikkien yleisenä tavoitteena on edistää sosiaalista sekoittumista ja estää sosioekonomisiin tekijöihin perustuva eriytyminen (37);

| AD. | ottaa huomioon, että vuonna 2018 asuntojen hinnat nousivat lähes kaikissa jäsenvaltioissa vuoteen 2015 verrattuna; ottaa huomioon, että kolmen viime vuoden aikana asuntojen hinnat ovat nousseet EU:ssa keskimäärin 5 prosenttia; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että vuonna 2018 asuntojen hinnat nousivat lähes kaikissa jäsenvaltioissa vuoteen 2015 verrattuna; ottaa huomioon, että kolmen viime vuoden aikana asuntojen hinnat ovat nousseet EU:ssa keskimäärin 5 prosenttia;

| AE. | ottaa huomioon, että julkiset investoinnit sosiaaliseen asuntotuotantoon ovat vähentyneet viime vuosina; ottaa huomioon, että sosiaaliseen asuntotuotantoon liittyvien julkisten menojen (tulonsiirrot ja pääoma) osuus Euroopan BKT:stä on vain 0,66 prosenttia, mikä on alhainen lukema viime aikoihin verrattuna ja kertoo siitä, että ne ovat laskusuunnassa; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että julkiset investoinnit sosiaaliseen asuntotuotantoon ovat vähentyneet viime vuosina; ottaa huomioon, että sosiaaliseen asuntotuotantoon liittyvien julkisten menojen (tulonsiirrot ja pääoma) osuus Euroopan BKT:stä on vain 0,66 prosenttia, mikä on alhainen lukema viime aikoihin verrattuna ja kertoo siitä, että ne ovat laskusuunnassa;

| AF. | ottaa huomioon, että vaikka EU:n asuntokanta on huomattavasti kasvamaan päin, asuntopula on edelleen merkittävä ongelma; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että vaikka EU:n asuntokanta on huomattavasti kasvamaan päin, asuntopula on edelleen merkittävä ongelma;

| AG. | ottaa huomioon, että kohtuuttomat asumiskustannukset rasittavat 10,3:a prosenttia EU:n väestöstä; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että kohtuuttomat asumiskustannukset rasittavat 10,3:a prosenttia EU:n väestöstä;

| AH. | katsoo, että puutteelliset asumisolosuhteet ja asunnottomuus eivät heikennä ainoastaan ihmisten fyysistä ja psyykkistä terveyttä, hyvinvointia ja elämänlaatua vaan myös heidän mahdollisuuksiaan työllistyä ja käyttää muita taloudellisia ja sosiaalipalveluja; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että puutteelliset asumisolosuhteet ja asunnottomuus eivät heikennä ainoastaan ihmisten fyysistä ja psyykkistä terveyttä, hyvinvointia ja elämänlaatua vaan myös heidän mahdollisuuksiaan työllistyä ja käyttää muita taloudellisia ja sosiaalipalveluja;

| AI. | ottaa huomioon, että mahdollisuus käyttää vapaa-ajan palveluja, yhteisökeskuksia, puistoja ja viheralueita vaikuttaa myönteisesti myös elinoloihin; katsoo, että sosiaaliseen asuntotuotantoon tehtävillä investoinneilla olisi myös tuettava fyysisemmän yhteisölähtöisen infrastruktuurin (yhteisökeskukset, liikuntatilat jne.) rakentamista ja yhteisöllisiä ohjelmia ihmisten elämänlaadun parantamiseksi entisestään; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että mahdollisuus käyttää vapaa-ajan palveluja, yhteisökeskuksia, puistoja ja viheralueita vaikuttaa myönteisesti myös elinoloihin; katsoo, että sosiaaliseen asuntotuotantoon tehtävillä investoinneilla olisi myös tuettava fyysisemmän yhteisölähtöisen infrastruktuurin (yhteisökeskukset, liikuntatilat jne.) rakentamista ja yhteisöllisiä ohjelmia ihmisten elämänlaadun parantamiseksi entisestään;

| AJ. | ottaa huomioon, että WHO on määritellyt asumisen keskeiseksi alaksi toteutettaessa toimia terveyserojen torjumiseksi (38); ottaa huomioon, että 2,1 prosentilla EU:n kansalaisista ei ole asunnoissaan kylpyhuone-, suihku- tai wc-tiloja; ottaa huomioon, että suurin osa näistä kansalaisista asuu viidessä jäsenvaltiossa: Romaniassa (27,7 %), Bulgariassa (15,3 %), Liettuassa (10,6 %), Latviassa (9,9 %) ja Virossa (5,3 %) (39); ottaa huomioon, että maaseutualueet ovat kärsineet erityisesti vähäisistä investoinneista sanitaation ja muiden perushyödykkeiden saatavuuteen; katsoo, että Euroopan unionin olisi politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että WHO on määritellyt asumisen keskeiseksi alaksi toteutettaessa toimia terveyserojen torjumiseksi (38); ottaa huomioon, että 2,1 prosentilla EU:n kansalaisista ei ole asunnoissaan kylpyhuone-, suihku- tai wc-tiloja; ottaa huomioon, että suurin osa näistä kansalaisista asuu viidessä jäsenvaltiossa: Romaniassa (27,7 %), Bulgariassa (15,3 %), Liettuassa (10,6 %), Latviassa (9,9 %) ja Virossa (5,3 %) (39); ottaa huomioon, että maaseutualueet ovat kärsineet erityisesti vähäisistä investoinneista sanitaation ja muiden perushyödykkeiden saatavuuteen; katsoo, että Euroopan unionin olisi politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu;

| AK. | ottaa huomioon, että komission mukaan kotitalouksissa, joissa on lapsia, on yleensä suurempi erittäin puutteellisten asuinolojen riski ja että ahtaissa kotitalouksissa elävien lasten osuus on suurempi köyhyydessä elävien lasten kuin muun väestön keskuudessa; ottaa huomioon, että puutteellinen mahdollisuus päästä asumaan sosiaalisesti tuettuun asuntoon muodostaa esteen tuloköyhien perheiden lapsille, ja toteaa, että tilanne johtuu riittämättömästä sosiaalisesta asuntotarjonnasta, mikä johtaa pitkiin odotusaikoihin; ottaa huomioon, että kunnolla lämmitetyt asunnot, joissa on turvallinen juomavesi ja sanitaatio, sekä asuminen yleensä ovat keskeinen tekijä lasten terveyden, hyvinvoinnin, kasvun ja kehityksen kannalta; toteaa, että asianmukaiset asumisolosuhteet edistävät myös lasten oppimista ja opiskelua (40); |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että komission mukaan kotitalouksissa, joissa on lapsia, on yleensä suurempi erittäin puutteellisten asuinolojen riski ja että ahtaissa kotitalouksissa elävien lasten osuus on suurempi köyhyydessä elävien lasten kuin muun väestön keskuudessa; ottaa huomioon, että puutteellinen mahdollisuus päästä asumaan sosiaalisesti tuettuun asuntoon muodostaa esteen tuloköyhien perheiden lapsille, ja toteaa, että tilanne johtuu riittämättömästä sosiaalisesta asuntotarjonnasta, mikä johtaa pitkiin odotusaikoihin; ottaa huomioon, että kunnolla lämmitetyt asunnot, joissa on turvallinen juomavesi ja sanitaatio, sekä asuminen yleensä ovat keskeinen tekijä lasten terveyden, hyvinvoinnin, kasvun ja kehityksen kannalta; toteaa, että asianmukaiset asumisolosuhteet edistävät myös lasten oppimista ja opiskelua (40);

| AL. | ottaa huomioon, että energiaköyhyys on miljoonia ihmisiä EU:ssa koskettava itsepintainen vitsaus, ja toteaa, että covid-19 syventää tätä kriisiä ja että rajoitustoimien myötä energiankulutus lisääntyy ja energialaskut ovat suurempia; toteaa lisäksi, että covid-19-pandemian seurauksena suuri määrä työntekijöitä on menettänyt työpaikkansa tai osan tuloistaan huolimatta taloudellisista tukitoimenpiteistä ja työajan lyhentämisjärjestelyistä, joita useimmissa jäsenvaltioissa on otettu käyttöön ja joita EU on tukenut; ottaa huomioon, että asumistuet ja vuokratuet eivät useinkaan riitä kattamaan todellisia asumiskustannuksia ja että joissakin maissa erittäin tiukat kriteerit estävät haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä saamasta asumistukia; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että energiaköyhyys on miljoonia ihmisiä EU:ssa koskettava itsepintainen vitsaus, ja toteaa, että covid-19 syventää tätä kriisiä ja että rajoitustoimien myötä energiankulutus lisääntyy ja energialaskut ovat suurempia; toteaa lisäksi, että covid-19-pandemian seurauksena suuri määrä työntekijöitä on menettänyt työpaikkansa tai osan tuloistaan huolimatta taloudellisista tukitoimenpiteistä ja työajan lyhentämisjärjestelyistä, joita useimmissa jäsenvaltioissa on otettu käyttöön ja joita EU on tukenut; ottaa huomioon, että asumistuet ja vuokratuet eivät useinkaan riitä kattamaan todellisia asumiskustannuksia ja että joissakin maissa erittäin tiukat kriteerit estävät haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä saamasta asumistukia;

| AM. | ottaa huomioon, että väestö ikääntyy ja väestörakenne on muuttumassa yhteiskunnissa; ottaa huomioon, että asumistarpeet muuttuvat iän myötä elintapojen tai perhetilanteen muutosten seurauksena; ottaa huomioon, että asumiseen liittyviä esteitä voivat muodostaa muun muassa puutteellinen esteettömyys, yksinäisyys, turvallisuusnäkökohdat ja ylläpitokustannukset; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että väestö ikääntyy ja väestörakenne on muuttumassa yhteiskunnissa; ottaa huomioon, että asumistarpeet muuttuvat iän myötä elintapojen tai perhetilanteen muutosten seurauksena; ottaa huomioon, että asumiseen liittyviä esteitä voivat muodostaa muun muassa puutteellinen esteettömyys, yksinäisyys, turvallisuusnäkökohdat ja ylläpitokustannukset;

| AN. | ottaa huomioon, että asuntojen olisi oltava turvallisia, mukavia ja helposti kunnossapidettäviä ja että nämä kaikki tekijät ovat erityisen tärkeitä ikääntyneiden kannalta; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että asuntojen olisi oltava turvallisia, mukavia ja helposti kunnossapidettäviä ja että nämä kaikki tekijät ovat erityisen tärkeitä ikääntyneiden kannalta;

| AO. | ottaa huomioon, että asuntokannan energiatehokkuudella on suora vaikutus energiaköyhyyteen ja ylläpitokustannuksiin; ottaa huomioon, että kaasu- ja energiamarkkinat kuuluvat maailman kannattavimpiin aloihin, vaikka lähes 7 prosenttia EU:n kotitalouksista ei pysty maksamaan energia- ja vesilaskujaan (41); ottaa huomioon, että pienituloiset kotitaloudet myös maksavat enemmän energiasta; ottaa huomioon, että perusparannusaaltoa (Renovation Wave) koskevalla ehdotuksella voi olla merkittävä rooli energiansäästössä, kustannusten ja energiankulutuksen vähentämisessä ja siten energiaköyhyyden vähentämisessä sekä kaikkien mukavuuden, hygienian ja elinolojen parantamisessa; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että asuntokannan energiatehokkuudella on suora vaikutus energiaköyhyyteen ja ylläpitokustannuksiin; ottaa huomioon, että kaasu- ja energiamarkkinat kuuluvat maailman kannattavimpiin aloihin, vaikka lähes 7 prosenttia EU:n kotitalouksista ei pysty maksamaan energia- ja vesilaskujaan (41); ottaa huomioon, että pienituloiset kotitaloudet myös maksavat enemmän energiasta; ottaa huomioon, että perusparannusaaltoa (Renovation Wave) koskevalla ehdotuksella voi olla merkittävä rooli energiansäästössä, kustannusten ja energiankulutuksen vähentämisessä ja siten energiaköyhyyden vähentämisessä sekä kaikkien mukavuuden, hygienian ja elinolojen parantamisessa;

| AP. | ottaa huomioon, että EU:n talouden hiilestä irtautuminen vuoteen 2050 mennessä on yhteinen tavoite ilmastonmuutoksen torjunnassa ja että rakennusten lämmitykseen ja jäähdytykseen käytettävä energia on yksi ilmastonmuutoksen tärkeimmistä syistä; ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa unioni asetti tavoitteekseen parantaa rakennusten energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että EU:n talouden hiilestä irtautuminen vuoteen 2050 mennessä on yhteinen tavoite ilmastonmuutoksen torjunnassa ja että rakennusten lämmitykseen ja jäähdytykseen käytettävä energia on yksi ilmastonmuutoksen tärkeimmistä syistä; ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa unioni asetti tavoitteekseen parantaa rakennusten energiatehokkuutta;

| AQ. | ottaa huomioon, että yli puolessa EU:n jäsenvaltioista on tällä hetkellä yli 500 asuntoa 1 000:ta asukasta kohti; ottaa huomioon, että tämä luku on suurin maissa, jotka ovat matkailukohteita ja joissa kausiluonteista matkailukäyttöä varten rakennetut loma-asunnot eivät auta vastaamaan laajemman väestön asumistarpeisiin (42); |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että yli puolessa EU:n jäsenvaltioista on tällä hetkellä yli 500 asuntoa 1 000:ta asukasta kohti; ottaa huomioon, että tämä luku on suurin maissa, jotka ovat matkailukohteita ja joissa kausiluonteista matkailukäyttöä varten rakennetut loma-asunnot eivät auta vastaamaan laajemman väestön asumistarpeisiin (42);

| AR. | ottaa huomioon, että pakolaiset, turvapaikanhakijat, maahanmuuttajat, erityisesti paperittomat, maan sisällä siirtymään joutuneet henkilöt, valtiottomat henkilöt, vammaiset henkilöt, lapset ja nuoret, alkuperäiskansoihin kuuluvat henkilöt, naiset, hlbtiq-henkilöt, ikääntyneet sekä rodullisten, etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen jäsenet ovat suhteettoman suuressa määrin edustettuina asunnottomien, epävirallisessa majoituksessa asuvien tai puutteellisissa asumisolosuhteissa elävien joukossa ja joutuvat usein siirtymään kaikkein marginaalisimmille ja turvattomimmille alueille; ottaa huomioon, että edellä mainitut ihmiset kokevat usein myös risteävää syrjintää asumistilanteensa vuoksi; toteaa, että Euroopan unioni pyrkii politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan kaiken sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että pakolaiset, turvapaikanhakijat, maahanmuuttajat, erityisesti paperittomat, maan sisällä siirtymään joutuneet henkilöt, valtiottomat henkilöt, vammaiset henkilöt, lapset ja nuoret, alkuperäiskansoihin kuuluvat henkilöt, naiset, hlbtiq-henkilöt, ikääntyneet sekä rodullisten, etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen jäsenet ovat suhteettoman suuressa määrin edustettuina asunnottomien, epävirallisessa majoituksessa asuvien tai puutteellisissa asumisolosuhteissa elävien joukossa ja joutuvat usein siirtymään kaikkein marginaalisimmille ja turvattomimmille alueille; ottaa huomioon, että edellä mainitut ihmiset kokevat usein myös risteävää syrjintää asumistilanteensa vuoksi; toteaa, että Euroopan unioni pyrkii politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan kaiken sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän;

| AS. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi ensimmäisen hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategiansa 12. marraskuuta 2020; |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi ensimmäisen hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategiansa 12. marraskuuta 2020;

| AT. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea suositteli jäsenvaltioille asiakirjassa CM/Rec (2010)5, että olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikilla ihmisillä on tosiasiallisesti ja yhtäläisesti mahdollisuus asianmukaisiin asumisolosuhteisiin ilman seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvaa syrjintää; ottaa huomioon, että se suositteli myös kiinnittämään asianmukaista huomiota hlbtiq-henkilöiden asunnottomuusriskiin, mukaan lukien nuoret ja lapset, jotka voivat olla erityisen alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle, mukaan lukien sulkeminen oman perhepiirin ulkopuolelle; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea suositteli jäsenvaltioille asiakirjassa CM/Rec (2010)5, että olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikilla ihmisillä on tosiasiallisesti ja yhtäläisesti mahdollisuus asianmukaisiin asumisolosuhteisiin ilman seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvaa syrjintää; ottaa huomioon, että se suositteli myös kiinnittämään asianmukaista huomiota hlbtiq-henkilöiden asunnottomuusriskiin, mukaan lukien nuoret ja lapset, jotka voivat olla erityisen alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle, mukaan lukien sulkeminen oman perhepiirin ulkopuolelle;

| AU. | ottaa huomioon, että komission tutkimuksessa sukupuolen juridisesta tunnustamisesta EU:ssa korostetaan transihmisten ja sukupuolen suhteen epätyypillisten henkilöiden syrjintää asuntomarkkinoille pääsyssä, mukaan lukien kodin menettäminen joihinkin sukupuolen tunnustamista koskeviin prosesseihin EU:ssa sisältyvän avioerovaatimuksen vuoksi; ottaa huomioon, että mahdollisuus sukupuolen juridiseen tunnustamiseen lisää transihmisten todennäköisyyttä löytää asunto tapauksissa, joissa heidän asiakirjojensa edellytetään vastaavan heidän sukupuolen ilmaisuaan; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että komission tutkimuksessa sukupuolen juridisesta tunnustamisesta EU:ssa korostetaan transihmisten ja sukupuolen suhteen epätyypillisten henkilöiden syrjintää asuntomarkkinoille pääsyssä, mukaan lukien kodin menettäminen joihinkin sukupuolen tunnustamista koskeviin prosesseihin EU:ssa sisältyvän avioerovaatimuksen vuoksi; ottaa huomioon, että mahdollisuus sukupuolen juridiseen tunnustamiseen lisää transihmisten todennäköisyyttä löytää asunto tapauksissa, joissa heidän asiakirjojensa edellytetään vastaavan heidän sukupuolen ilmaisuaan;

| AV. | ottaa huomioon, että komissiolla on huomattava määrä asuntomarkkinoihin liittyviä valtuuksia, kuten pankkivalvontaan, rahapolitiikkaan, lainoihin ja asuntoluottoihin liittyvät valtuudet, mukaan lukien lainanhoitojoustoa koskevat säännöt ja velkajärjestely, sekä mahdollisuus toteuttaa toimia keinottelukuplien tapauksessa ja asuntojen sosiaalisen rahoituksen julkisiin kustannuksiin ja järjestämättömiin lainoihin liittyvät valtuudet; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen pöytäkirjan N:o 26 mukaan yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen, kuten sosiaalisen ja kohtuuhintaisen asuntotarjonnan, toteuttamisen olisi perustuttava erityisiin kansallisille, alueellisille tai paikallisille tahoille uskottuihin tehtäviin, joissa otetaan huomioon asumisen ja yhteisöjen tarpeet ja suhteellinen tuki; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että komissiolla on huomattava määrä asuntomarkkinoihin liittyviä valtuuksia, kuten pankkivalvontaan, rahapolitiikkaan, lainoihin ja asuntoluottoihin liittyvät valtuudet, mukaan lukien lainanhoitojoustoa koskevat säännöt ja velkajärjestely, sekä mahdollisuus toteuttaa toimia keinottelukuplien tapauksessa ja asuntojen sosiaalisen rahoituksen julkisiin kustannuksiin ja järjestämättömiin lainoihin liittyvät valtuudet; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen pöytäkirjan N:o 26 mukaan yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen, kuten sosiaalisen ja kohtuuhintaisen asuntotarjonnan, toteuttamisen olisi perustuttava erityisiin kansallisille, alueellisille tai paikallisille tahoille uskottuihin tehtäviin, joissa otetaan huomioon asumisen ja yhteisöjen tarpeet ja suhteellinen tuki;

| AW. | ottaa huomioon, että keinottelutarkoituksessa toteutetuilla asuntojen ja maan hankinnoilla on merkittävä rooli asuntohintojen jatkuvassa nousussa; toteaa olevan nähtävissä, että asuntojen hinnat ja markkinavuokrat ovat nousseet jyrkästi ja jatkuvasti erityisesti kaupungeissa ja esikaupunkialueilla; |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että keinottelutarkoituksessa toteutetuilla asuntojen ja maan hankinnoilla on merkittävä rooli asuntohintojen jatkuvassa nousussa; toteaa olevan nähtävissä, että asuntojen hinnat ja markkinavuokrat ovat nousseet jyrkästi ja jatkuvasti erityisesti kaupungeissa ja esikaupunkialueilla;

| AX. | ottaa huomioon, että pakkohäädöt määritellään henkilöiden, perheiden ja/tai yhteisöjen poistamiseksi pysyvästi tai väliaikaisesti vastoin näiden tahtoa kodeistaan ja/tai näiden hallussa olevalta maalta ilman ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaista asianmukaista oikeudellista tai muuta suojelua ja mahdollisuutta siihen; ottaa huomioon, että pakkohäädöt on jo pitkään tunnustettu vakaviksi ihmisoikeusloukkauksiksi; |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että pakkohäädöt määritellään henkilöiden, perheiden ja/tai yhteisöjen poistamiseksi pysyvästi tai väliaikaisesti vastoin näiden tahtoa kodeistaan ja/tai näiden hallussa olevalta maalta ilman ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaista asianmukaista oikeudellista tai muuta suojelua ja mahdollisuutta siihen; ottaa huomioon, että pakkohäädöt on jo pitkään tunnustettu vakaviksi ihmisoikeusloukkauksiksi;

Asianmukaisten, energiatehokkaiden ja terveiden asuntojen tarjoaminen

| 1. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että oikeus asianmukaisiin asumisolosuhteisiin tunnustetaan perusihmisoikeudeksi ja että se voidaan panna täytäntöön perusihmisoikeutena sovellettavan unionin ja kansallisen lainsäädännön nojalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla on mahdollisuus kunnolliseen asumiseen, johon sisältyy myös puhdas ja laadukas juomavesi, riittävä ja yhtäläinen sanitaatio ja hygienia, yhteys vesi- ja viemäriverkostoon ja laadukas sisäympäristö, sekä mahdollisuus kohtuuhintaiseen, luotettavaan ja kestävään energiaan, jotta edistetään köyhyyden poistamista sen kaikissa muodoissa, suojellaan heikossa asemassa olevien kotitalouksien ihmisoikeuksia ja tuetaan haavoittuvimmassa asemassa olevia ryhmiä ja siten suojellaan näiden terveyttä ja hyvinvointia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa jälleen unionin laajuisiin toimiin, jotta lämmityksen katkaiseminen talvisin lopetettaisiin, ja kehottaa ottamaan käyttöön sitä koskevan rauhoitusajan; tuomitsee asian kiertämisen niin, että lämmitys jätetään kytkemättä päälle syksyllä, jolloin toimenpiteellä ei siten ole vaikutusta; kehottaa komissiota varmistamaan, että sähköntoimittajat ottavat käyttöön suojajärjestelmiä, joilla taataan kotien energiahuolto sitä eniten tarvitseville, koska peruspalvelujen, kuten veden, sähkön ja sanitaation, saatavuus on olennaisen tärkeää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa ottamaan EU:n tasolla käyttöön terveitä asuntoja, sisäilman laatu mukaan luettuna, koskevat pakolliset vähimmäisvaatimukset, jotka olisi yhdenmukaistettava ainakin WHO:n suuntaviivojen kanssa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan yleistä puhtaanapitoa ja kansanterveyttä koskevia perussääntöjä sekä asianmukaisia asumisolosuhteita, terveyttä ja lämpötilaa koskevia WHO:n suuntaviivoja ja panemaan ne täytäntöön sekä jakamaan kansallisella tasolla omaksuttuja parhaita käytäntöjä ja näkemyksiä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle päästöjen vähentämisen ja energiatehokkuuden parantamisen asuntojen kunnostamisen avulla; kannattaa sitä, että perusparannusaaltoa koskevassa ehdotuksessa keskitytään energiaköyhyyden poistamiseen ja kaikkein huonokuntoisimpien rakennusten kunnostamiseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti, jotta voidaan varmistaa sosiaalisesti oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen, jossa ketään ei jätetä jälkeen; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota sosiaaliseen asuntotuotantoon, omakotitaloihin ja omassa käytössä oleviin moniasuntoisiin kiinteistöihin sekä paneutumaan puutteellisten asumisolosuhteiden korjaamiseen ja asuntojen saatavuuteen; korostaa siksi, että vuokralaisille ja omistusasunnossa asuville olisi tiedotettava kunnostushankkeista kattavasti ja heitä olisi osallistettava niihin ja että kunnostustyöt eivät saisi nostaa heidän yleisiä kustannuksiaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan energiansäästökampanjoita; korostaa, että energiatehokkuutta koskevilla vähimmäisvaatimuksilla (MEPS) on tärkeä rooli kaikkein huonokuntoisimpien rakennusten kunnostustoimien määrän ja laajuuden lisäämisessä, ja panee tyytyväisenä merkille perusparannusaaltoa koskevaan ehdotukseen sisältyvän suunnitelman ottaa käyttöön nykyisiin rakennuksiin sovellettavia pakollisia energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia energiatehokkuusdirektiivin ja rakennusten energiatehokkuusdirektiivin tulevan tarkistuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio tukee perusparannusaaltoa koskevassa ehdotuksessa pienituloisille kotitalouksille tarkoitettuja rahoitusratkaisuja; suhtautuu myönteisesti asumiskustannusten neutraaliuden malliin (mukaan lukien vuokra-, energia- ja toimintakustannukset sekä paikalliset verot), koska siinä yhdistyvät sosiaaliset tavoitteet ja ilmastotavoitteet ja sillä estetään vuokralaisten häätäminen sillä verukkeella, että rakennukseen on tehtävä laajoja kunnostustöitä, ja varmistetaan, että vuokrankorotukset tasapainotetaan täysin energiansäästöillä; korostaa, että vuokralaisia on suojeltava häädöiltä asuntojen kunnostamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että osallistuminen, viestintä ja taloudelliset kannustimet ovat keskeisiä, kun halutaan kannustaa toteuttamaan kunnostustöitä erityisesti moniasuntoisissa rakennuksissa; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja rahoituslaitoksia varmistamaan peruskorjausrahoituksen laajan saatavuuden ja sen, että kaikenlaisilla omistajatahoilla on mahdollisuus saada sitä, myös tilanteissa, joissa ei ole asunnonomistajien yhdistyksiä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota priorisoimaan perusparannusaaltoa koskevan ehdotuksen monivuotisessa rahoituskehyksessä ja Next Generation EU -elpymisvälineessä ja keskittämään elpymistoimet haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin sekä varmistamaan, että kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet kunnostushankkeisiin, koska tämän alan investoinnit voivat toimia suhdanteita tasaavana keinona ja tarjota merkittävää potentiaalia luoda työpaikkoja; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan kunnostamisen etusijalle elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan, jotta voidaan edistää tavoitetta korjata vuosittain vähintään kolme prosenttia EU:n rakennuskannasta pitkälle menevin perusparannuksin; vaatii, että erityistä huomiota kiinnitetään myös Euroopan maanjäristysherkillä alueilla sijaitseviin rakennuksiin, jotka ovat erittäin alttiita vaurioille maanjäristysten vuoksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan kiertotaloutta rakennusalalla ja soveltamaan rakennuksiin ja tuotteisiin kiertotalouden periaatteita sekä pakollisia ympäristöä säästäviä kriteerejä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita suosimaan peruskorjausvaihtoehtoja tarkastellessaan rakennustuotteita, jotka on valmistettu vähähiilisistä, kestävistä ja myrkyttömistä materiaaleista, jotka on myös helppo korjata ja käyttää uudelleen, ja kannustamaan siirtymään nopeasti uusiutuviin energialähteisiin lämmityksessä ja jäähdytyksessä; korostaa, että ympäristöystävällisemmät asunnot, jotka on rakennettu ympäristön kannalta kestävämmistä ja pitkäikäisemmistä materiaaleista, tuottavat sekä laajoja sosiaalisia että yksilöllisiä taloudellisia hyötyjä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään investointisuunnitelmiinsa ympäristöä säästävän sosiaalisen asuntotuotannon, mukaan lukien sosiaalisen asuntotuotannon kestävyyttä koskevat kriteerit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota varmistamaan, että julkisia hankintoja koskevissa säännöissä mahdollistetaan sosiaaliseen asuntotuotantoon liittyvät kunnostamista koskevat innovaatiot ja pitkän aikavälin kumppanuudet, kuten perusparannusaaltoa koskevaan ehdotukseen sisältyvässä kohtuuhintaista asumista koskevassa aloitteessa ehdotettu älykkäitä asuinalueita koskeva lähestymistapa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään ohjelmia ja kannustimia, joiden avulla perheiden on mahdollista elää lähellä toisiaan, sukupolvien välisiä siteitä voidaan vahvistaa ja iäkkäiden ihmisten, jotka joutuvat jättämään kotinsa taloudellisista tai terveydellisistä syistä, on mahdollista löytää tarpeitaan vastaava uusi asunto ilman, että heidän tarvitsee jättää taakseen yhteisöt, joihin he ovat kuuluneet vuosikausia; |
| --- | --- |

11.

Asunnottomuuden ja syrjinnän torjuminen

| 12. | kehottaa asettamaan koko EU:n laajuiseksi tavoitteeksi asunnottomuuden poistamisen vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita tehokkaammin asunnottomuuden vähentämisessä ja poistamisessa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman ensisijaisena tavoitteena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ehdottamaan EU:n kehystä kansallisille asunnottomuutta koskeville strategioille ja kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asunto ensin -periaatteen sekä asettamaan etusijalle pysyvän asunnon tarjoamisen asunnottomille muun muassa toteuttamalla ennakoivia ja reaktiivisia toimenpiteitä osana kansallisia asunnottomuutta koskevia strategioitaan asunnottomuuden, köyhyyden ja syrjinnän alalla toimivien kansalaisjärjestöjen järjestelmällisen kuulemisen pohjalta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että komission olisi tarkasteltava tarkemmin nykyisten onnistuneiden mallien, kuten asunto ensin -ohjelman, toteuttamista asianmukaisten rahoitusvälineiden, kuten Euroopan sosiaalirahasto plussan ja Euroopan aluekehitysrahaston, avulla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että tällaisten strategioiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa tarvitaan ministeriöiden ja hallitusten välistä yhteistyötä sekä keskeisten sidosryhmien osallistumista, ja kannustaa jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on tärkeää kerätä luotettavia tietoja asunnottomuudesta, mukaan lukien nuorten asunnottomuus, yhdessä sellaisten asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen ja viranomaisten kanssa, joiden toimintaan kuuluu palvelujen tarjoaminen asunnottomille tai niille, joita uhkaa asunnottomuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään asunnottomuutta EU:ssa koskevan yhteisen kehyksen määritelmän ja johdonmukaiset indikaattorit, jotka mahdollistaisivat yhteisymmärryksen, järjestelmällisen vertailun ja arvioinnin asunnottomuuden laajuudesta EU:n eri jäsenvaltioissa ja mahdollistaisivat asunnottomuuslukujen järjestelmällisen seurannan EU:n tasolla Eurostatin kaltaisten instituutioiden kautta; kehottaa käyttämään nykyisiä välineitä, kuten asunnottomuutta ja asuntomarkkinoilta syrjäytymistä koskevaa eurooppalaista typologiaa (ETHOS); |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan toimenpiteitä ja ohjelmia 18 vuotta täyttäville nuorille, joita uhkaa asunnottomuus; kehottaa komissiota tarjoamaan taloudellista tukea, jolla autetaan nuoria muuttamaan omilleen, parantamaan mahdollisuuksia saada tietoja kohtuuhintaiseen asumiseen kohdennetuista varoista ja varmistamaan, että tarkistettu nuorisotakuu auttaa torjumaan nuorten asunnottomuutta, joka on lisääntymään päin monissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on tyytyväinen siihen, että hlbtiq-henkilöiden asunnottomuuteen ja erityisesti hlbtiq-nuorten asunnottomuuteen kiinnitetään huomiota hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevassa strategiassa; kehottaa komissiota luomaan välineitä, joilla voidaan tehostaa tiedonkeruuta, edistää tutkimusta kaikkialla EU:ssa ja helpottaa hlbtiq-henkilöiden asunnottomuutta koskevan ongelman ratkaisemiseen kehitettyjen toimintamallien vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toistaa 16. tammikuuta 2014 esittämänsä kehotuksen lopettaa asunnottomien kriminalisointi ja muuttaa syrjivät käytännöt, joilla estetään asunnottomia käyttämästä sosiaalipalveluja ja saamasta suojaa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa Euroopan unionin perusoikeusvirastoa tehostamaan vähävaraisiin kohdistuvaan pelkoon, aporofobiaan, perustuvien viharikosten ja -tapahtumien seurantaa; korostaa, että köyhyys ja asunnottomuus eivät ole rikoksia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan julkisissa politiikoissaan käyttöön mekanismeja, joilla taataan asunnottomien turvallisuus, ja pitämään aporofobiaa viharikoksena yleistä turvallisuutta koskevissa politiikoissaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kieltämään asunnottomuuteen tai muuhun asumistilanteeseen perustuvan syrjinnän ja torjumaan sitä sekä kumoamaan kaikki lait ja toimenpiteet, joilla kriminalisoidaan asunnottomuus tai siihen liittyvä käyttäytyminen, kuten nukkuminen tai syöminen julkisissa tiloissa, tai rangaistaan ihmisiä niistä, sekä kieltämään asunnottomien häätämisen julkisista tiloista, ellei heille tarjota turvallista asumisvaihtoehtoa, sekä heidän henkilökohtaisten tavaroidensa tuhoamisen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että asunnottomuuden ehkäisemiseksi ja asunnottomien suojelemiseksi covid-19-kriisin aikana toteutettuja poikkeustoimenpiteitä, erityisesti häätöjen keskeyttämistä ja energianjakelun katkaisun keskeyttämistä, jatketaan niin kauan kuin on tarpeen ja että niiden jälkeen tarjotaan asianmukaisia ja pysyviä ratkaisuja; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan ja edistämään kansalaisjärjestöjä ja hyväntekeväisyysjärjestöjä, jotka tarjoavat terveys- ja sosiaalipalveluja asunnottomille ja auttavat suojelemaan heitä covid-19-pandemialta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että joissakin hätätilanteissa, kuten silloin, kun ihmisten hallinnollinen tilanne on epävarma tai kun on kyse perheväkivallan uhriksi joutuneista, hätämajoitusratkaisuja, kuten turvakoteja, olisi oltava apua tarvitsevien saatavilla; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kukaan ei joudu nukkumaan taivasalla sen vuoksi, ettei kunnollisia vaihtoehtoja ole; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä edistääkseen esteetöntä pääsyä riittävän laadukkaaseen hätämajoitukseen kaikille sitä akuutin asunnontarpeen vuoksi tarvitseville; korostaa kuitenkin, että tämän pitäisi olla vain tilapäistä eikä se saisi olla vaihtoehto rakenteellisille ratkaisuille, kuten ennaltaehkäisy tai asianmukaisen asunnon ja sosiaalisen tuen tarjoaminen asunnottomalle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | huomauttaa, että naiset ovat erityisen alttiita asuntokriisin vaikutuksille; korostaa, että köyhyys koskettaa enemmän naisia osittain naisten ja miesten palkka- ja eläke-eron vuoksi ja osittain siksi, että he tekevät useammin osa-aikatyötä; korostaa, että naisten asunnottomuus on usein vähemmän näkyvää ja että siihen on puututtava erityisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kansallisissa asunnottomuutta koskevissa strategioissaan sukupuolisidonnaisen lähestymistavan, jotta voidaan tukea asunnottomia naisia, jotka ovat usein kärsineet monenlaisista traumoista ja traumatisoituvat uudelleen esimerkiksi perheväkivallan ja hyväksikäytön, lapsista erottamisen, leimaamisen ja turvallisten ja turvattujen tilojen puuttumisen vuoksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan asuntopolitiikassaan sukupuolisidonnaisen lähestymistavan, jolla tuetaan erityisesti erityistilanteissa olevia naisia, kuten yksinhuoltajanaisia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että covid-19-pandemiaan liittyvällä sosiaalisen kanssakäymisen vähentämisellä ja eristäytymisellä on ollut dramaattinen vaikutus naisiin kohdistuvien väkivaltatapausten määrään ja että myös perheväkivalta ja lasten hyväksikäyttö ovat lisääntyneet; muistuttaa, että naisten taloudellinen riippumattomuus on osoittautunut keskeiseksi välineeksi sukupuoleen perustuvan väkivallan torjunnassa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan taloudellista tukea sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneille naisille, jotka ovat muuttamassa omilleen, ja parantamaan mahdollisuuksia saada tietoa kohtuuhintaiseen asumiseen kohdennetusta rahoituksesta keinoina parantaa heidän taloudellista riippumattomuuttaan ja elintasoaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa laatimaan kattavan ja yhdennetyn köyhyyden vastaisen strategian ja sen yhteydessä asettamaan köyhyyden vähentämistä koskevan erillisen tavoitteen myös lapsiköyhyyden osalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että lasten oikeus asianmukaiseen asumiseen toteutuu, muun muassa tarjoamalla siihen liittyvää tukea vanhemmille, joilla on vaikeuksia asunnon pitämisessä tai saannissa, jotta he voivat pysyä yhdessä lastensa kanssa, ja kiinnittämään erityistä huomiota lastensuojelulaitoksista pois lähteviin nuoriin aikuisiin; kehottaa komissiota tekemään viimeistään vuonna 2021 esityksen eurooppalaisesta lapsitakuusta, jota varten osoitetaan 20 miljardin euron määrärahat, ja varmistamaan sen täytäntöönpanon avulla muun muassa, että jokaisella lapsella EU:ssa on mahdollisuus kunnolliseen asuntoon; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet kunnolliseen asuntoon, torjumaan rasismia ja romanivastaisuutta ja takaamaan sen, ettei ketään syrjitä minkään Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa mainitun seikan perusteella; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan perusoikeuskirjan sekä rotusyrjintädirektiivin, romanien integraatiota edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanoa koskevan EU:n kehyksen ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanon; vaatii niitä kiinnittämään erityistä huomiota risteävään syrjintään; kehottaa neuvostoa hyväksymään pikaisesti syrjinnän vastaisen horisontaalisen direktiivin; kehottaa komissiota arvioimaan tehokkaasti jäsenvaltioiden poliittista sitoutumista ja käynnistämään rikkomusmenettelyn niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät pane täytäntöön EU:n syrjinnän vastaista lainsäädäntöä tai jotka kriminalisoivat asunnottomat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan ja panemaan täytäntöön asuinkelvottomien asuntojen vuokranantajien ja vuokrankiskureiden vastaisia politiikkoja ja jakamaan näitä politiikkoja koskevia hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee erittäin huolestuneena merkille, että romanien olot ovat edelleen erittäin huolestuttavat ja monet elävät usein erillään olevilla asuinalueilla, joilla on ala-arvoiset elinolot; kehottaa jäsenvaltioita edistämään alueellisen eriytymisen torjuntaa ja ottamaan edunsaajina olevat romanit mukaan asuntohankkeiden kaikkien vaiheiden suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin, jotta voidaan tehokkaasti varmistaa, että he saavat tietoa tarjolla olevasta taloudellisesta tuesta, sekä edistämään syrjinnän vastaisia politiikkoja ja mekanismeja, joilla ehkäistään pakkohäätöjä, ja tarjoamaan riittävästi asianmukaisia leiriytymispaikkoja kiertäville romaneille; korostaa, että tätä varten tarvitaan kiireellisesti koulutusta ja valistuskampanjoita sekä julkisia investointeja, jotka ovat nyt entistäkin tarpeellisempia myös covid-19-pandemiaan liittyvien vaarojen vuoksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään suunniteltua oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa suunnitellulla tavalla asumis-, terveys- ja työllisyystilanteen parantamiseen, jotta ketään ei jätetä jälkeen, romaniväestö mukaan luettuna; |
| --- | --- |

28.

| 29. | varoittaa, että häätö voi olla ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukainen vain, jos tietyt kriteerit täyttyvät, mukaan lukien merkityksellinen yhteydenpito asianomaisten henkilöiden kanssa, kaikkien toteuttamiskelpoisten vaihtoehtojen tutkiminen, siirto asianmukaiseen asuntoon asianomaisten kotitalouksien suostumuksella, niin että kukaan ei joudu asunnottomaksi, sekä oikeussuojan saatavuus menettelyjen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi ja kaikkien ihmisoikeuksien kunnioittaminen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että jos nämä kriteerit eivät täyty, häädöt katsotaan pakkohäädöiksi ja niiden katsotaan loukkaavan oikeutta asuntoon; vaatii, että pakkohäädöt, sellaisina kuin ne on määritelty ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä oikeudessa, ovat kiellettyjä kaikissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee erittäin huolestuneena merkille, että vammaiset henkilöt kohtaavat usein asumiseen liittyviä monenlaisia ja monitahoisia haasteita ja erityyppisiä oikeuksien menetyksiä, joista voidaan mainita puutteellinen oikeus elää yhteisössä yhtäläisin mahdollisuuksin, puutteelliset mahdollisuudet saada yhteisöpohjaisia palveluja, joita tarvitaan turvaamaan siirtyminen laitoshoidosta yhteisössä asumiseen, joutuminen usein asumaan erillisissä laitoksissa, köyhyys, puutteellinen mahdollisuus päästä asunto-ohjelmien piiriin sekä esteettömyyttä haittaavat nykyiset esteet; muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa asetetaan niille velvoitteita; kehottaa purkamaan laitoshoidon nopeasti kaikkialla Euroopassa ja käyttämään saatavilla olevia EU:n ja kansallisia varoja sellaisten asumismahdollisuuksien luomiseen, jotka ovat esteettömiä eivätkä ole muista erillään, ja tarvittavien yhteisöpohjaisten palvelujen tarjoamiseen vammaisille henkilöille, jotta voidaan turvata heidän oikeutensa elää itsenäisesti yhteisön piirissä ja jotta heillä on yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n tai jäsenvaltioiden varoja ei käytetä asumishankkeisiin, jotka johtavat eriytymiseen tai sosiaaliseen syrjäytymiseen; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan aina huomioon asumisen laadun kaupunkikehityksen, arkkitehtuurin ja toimivuuden kannalta, jotta voidaan parantaa kaikkien hyvinvointia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ohjelmia ja kannustimia, joiden avulla voidaan edistää ja vahvistaa sukupolvien välisiä siteitä ja joiden avulla ihmisten, etenkin iäkkäiden ihmisten, jotka joutuvat jättämään kotinsa taloudellisista tai terveydellisistä syistä, on mahdollista löytää tarpeitaan vastaava uusi asunto ilman, että heidän tarvitsee jättää oma yhteisönsä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan yleisen velvoitteen täyttää esteettömyyskriteerit toteutettaessa suunniteltua julkisten ja yksityisten rakennusten perusparannusaaltoa ja hyödyntämään siihen sisältyviä mahdollisuuksia parantaa esteettömyyttä vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden sekä niiden henkilöiden kannalta, joilla on motorisia ongelmia ja aistiongelmia, jotta asunnot olisivat asukkaidensa kannalta mukavia ja tulevaisuuden kannalta kestäviä, kun otetaan huomioon kiihtyvä väestörakenteen muutos; |
| --- | --- |

32.

Yhdennetty lähestymistapa sosiaaliseen ja julkiseen asuntotuotantoon sekä kohtuuhintaiseen asumiseen EU:n tasolla

| 33. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan asumisen yhdeksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman kulmakivistä; muistuttaa, että EU:n toimintapolitiikat ja rahoitusohjelmat ja -välineet vaikuttavat merkittävästi asuntomarkkinoihin, asuntokannan laatuun ja kansalaisten elämään; kehottaa komissiota kehittämään kiireellisesti sosiaalista ja julkista asuntotuotantoa sekä eriytymätöntä ja kohtuuhintaista asumista koskevan yhdennetyn EU-strategian, joka luo kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille mahdollistavan kehyksen, jolla voidaan varmistaa, että kaikille voidaan tarjota turvallinen, terve, esteetön ja kohtuuhintainen asunto; kehottaa komissiota osana tätä strategiaa parantamaan toimiaan kaikkien hallintotasojen sitouttamiseksi panemaan täysimääräisesti ja johdonmukaisesti täytäntöön kaikkien oikeuden kunnolliseen asuntoon; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää myönteisenä kohtuuhintaisen asumisen sisällyttämistä talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki maakohtaiset suositukset vaikuttavat myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoon, YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen ja vihreän kehityksen ohjelmassa määriteltyjen EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseen; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön asumisen kohtuuhintaisuutta koskevat maakohtaiset suositukset; toteaa, että kansallisiin uudistusohjelmiin olisi sisällytettävä kohtuuhintaista asumista koskevia kansallisia suunnitelmia, ja vaatii komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan erityisiä strategioita, joilla puututaan oikeutta asuntoon haittaaviin esteisiin, kuten syrjintään, keinotteluun, saalistavaan luotonantoon, maananastukseen, konflikteihin, pakkohäätöihin, ympäristön pilaantumiseen ja katastrofialttiuteen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että asuntohintaindeksiä on tarkistettava; katsoo, että asuminen on kohtuuhintaista, jos asukkaalle jää jäljelle riittävästi rahaa kattamaan vähintään muut ihmisarvoisen elämän kannalta välttämättömät menot; korostaa tarvetta laatia EU:n tasolla asuntojen kohtuuhintaisuutta koskeva kattava määritelmä, jossa otetaan huomioon laaja joukko indikaattoreita, kuten häätöluvut ja köyhyysaste; huomauttaa, että nykyinen kohtuuttoman asumismenorasituksen raja-arvo, joka on 40 prosenttia kotitalouden käytettävissä olevista tuloista, kuvastaa riittämättömällä tavalla niiden kotitalouksien määrää, joiden asumismenorasitus on kohtuuton; kehottaa arvioimaan viiteraja-arvoa uudelleen ja kehottaa Eurostatia esittämään kotitalouksien asumismenoista laajemmat tiedot niin, että niissä on eritelty viiden prosentin välein kotitaloudet, joiden asumismenot muodostavat 25–40 prosenttia niiden käytettävissä olevista tuloista; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota tarjoamaan tarkempia, laadukkaampia ja vertailukelpoisempia tietoja asuntomarkkinoista ja seuraamaan asuntojen kohtuuhintaisuutta kaikkialla EU:ssa, myös paikallis- ja aluetasolla, Eurostatin (Euroopan tulo- ja elinolotilastot (EU-SILC)) ja Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksen kautta ottaen huomioon kansallisten asuntomarkkinoiden pirstaloituminen ja jäsenvaltioiden väliset erot; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita ottamaan uudelleen käyttöön asuntoministerien epäviralliset kokoukset, ottamaan myös parlamentin mukaan niihin, avaamaan ne sidosryhmille ja esittämään asumista käsittelevät yhteyspisteet (Housing Focal Points) tarkistetussa muodossa, jotta voidaan varmistaa mekanismi jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa varten ja tarjota foorumi asunnottomuuden torjuntaa ja kunnollisen ja kohtuuhintaisen asunnon tarjoamista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihdolle; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannustaa jäsenvaltioita tekemään asumiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseen tähtäävien sosiaalisten investointien rahoittamiseksi yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa, joista monilla on ja voi olla keskeinen rooli kehitettäessä ja ylläpidettäessä asianmukaisia asumisratkaisuja haavoittuvassa asemassa oleville; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita investoimaan enemmän ikääntyneille tarkoitettuihin esteettömiin hoivakoteihin, joissa tarjotaan laadukkaita hoivapalveluita ja jotka ovat laajemmin ikääntyneen väestön saatavilla; |
| --- | --- |

39.

Hallintaoikeuden suojan ja asuntomarkkinoiden kattavuuden varmistaminen

| 40. | huomauttaa, että 25,1 prosenttia markkinahintaisia vuokria maksavista eurooppalaisista vuokralaisista käyttää yli 40 prosenttia tuloistaan vuokraan ja että keskimäärin vuokrat nousevat jatkuvasti (43); kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia ottamaan käyttöön säännöksiä, mukaan lukien selkeät vuokrasäännökset, joilla suojellaan vuokralaisten ja omistusasunnossa asuvien oikeuksia ja vaalitaan sekä omistajien että vuokralaisten turvaa ja estetään häädöt myös kunnostustoimenpiteiden jälkeen ja suojellaan myös niitä, jotka asuvat asunnoissa, joiden omistus siirtyy pois valtiolta osana omaisuuden palauttamisprosessia; kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia varmistamaan vuokrien avoimuus ja tukemaan vuokralaisten ja omistusasunnossa asuvien suojelemiseksi toimivia järjestöjä ja ottamaan käyttöön oikeudellisia alhaisen kynnyksen riitojenratkaisumenettelyjä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan asuntopolitiikkansa periaatteelle, jonka mukaan omistusasumista, vapailta markkinoilta vuokraamista ja sosiaalista vuokra-asumista kohdellaan keskenään samanarvoisesti; kehottaa komissiota noudattamaan tätä periaatetta talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa; katsoo, että oikeutta asuntoon ei pitäisi määritellä suppeasti mahdollisuudeksi päästä sosiaalisen asuntotuotannon piiriin vaan laajemmin oikeudeksi elää kotona rauhassa, turvallisesti ja ihmisarvoisesti; korostaa, että on tärkeää vahvistaa avoimet kelpoisuuskriteerit sosiaalisen asuntotuotannon ja julkisin varoin rahoitettujen asuntojen saannille, jotta voidaan varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet asuntoon; kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kansallisia strategioita sosiaalisen eriytymisen estämiseksi laajentamalla sosiaalisen asuntotarjonnan maantieteellistä jakautumista ja huolehtimalla, että tämä tarjonta on kaikkien kansalaisten saatavilla asemasta, sukupuolesta, uskonnosta tai etnisestä alkuperästä riippumatta; kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan asuntojen saantia ja edistämään asuinalueiden monimuotoisuutta parantamalla nuorten, pieni- ja keskituloisten perheiden sekä sosiaalisesti ja taloudellisesti heikossa asemassa olevien ryhmien mahdollisuuksia saada luottoa ja vuokrata asuntoja, jotka on mahdollista ostaa omaksi; kannustaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä pankkialan kanssa, jotta näille ryhmille voidaan myöntää valtion takaamia kohtuuhintaisia lainoja ja jotta samalla voidaan ehkäistä kuplia ja ylivelkaantumista; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita toimimaan aktiivisemmin asuntomarkkinoilla vallitsevan eriarvoisuuden korjaamiseksi muun muassa antamalla kattavasti tietoa asuntomarkkinoiden toiminnasta, asuntokauppojen lukumäärästä ja maantieteellisestä jakautumisesta, hintasuuntauksista tietyillä markkinasegmenteillä ja kehitysmahdollisuuksista muilla erityissegmenteillä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että asianmukaiset politiikat ja toimenpiteet, joilla tuetaan riittävää asuntotarjontaa, ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan tasapainottaa ja tehostaa asuntotarjonnan taloudellista kehitystä koko yhteiskunnan hyödyksi ja varmistaa kohtuuhintainen ja elinvoimainen elinympäristö kaikille; katsoo, että toteutettujen toimenpiteiden on oltava harkittuja, konkreettisia ja kohdennettuja siten, että oikeus asuntoon toteutuu kohtuullisen ajan kuluessa, ja että jäsenvaltioiden on osoitettava riittävästi varoja ja asetettava etusijalle epävarmoissa asumisolosuhteissa elävien heikossa asemassa olevien ja syrjäytyneiden henkilöiden tai ryhmien tarpeet; kehottaa siksi jäsenvaltioita varmistamaan komission tuella riittävän, asianmukaisen ja kohtuuhintaisen sosiaalisen asuntotuotannon näiden henkilöiden ja ryhmien asumistarpeiden kattamiseksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään asuntorakentamispolitiikkaansa, joka vauhdittaa talouskasvua covid-19-pandemian yhteydessä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee huolestuneena merkille, että asuntomarkkinat ovat erityisesti kaupungeissa muuttumassa yhä enemmän sijoittajavetoisiksi ja että sijoittajat pitävät asuntoja pikemminkin kaupankäynnin kohteena kuin ihmisoikeutena; kehottaa komissiota arvioimaan EU:n politiikkojen ja säännösten vaikutusta asuntomarkkinoiden sijoittajavetoisuuteen ja kansallisten ja paikallisten viranomaisten kykyä varmistaa oikeus asuntoon; kehottaa jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia ottamaan käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla torjutaan keinottelutarkoituksissa tehtäviä investointeja, ottamaan käyttöön toimintapolitiikkoja, joilla suositaan pitkäaikaisia investointeja asuntomarkkinoihin, ja kehittämään kaupunki- ja maaseutusuunnittelua koskevia toimintapolitiikkoja, joilla edistetään kohtuuhintaista asumista sekä sosiaalista monimuotoisuutta ja yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että kiinteistöjen omistusta ja kiinteistökauppoja koskeva avoimuus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan ehkäistä asuntomarkkinoiden vääristymiä sekä tällä alalla tapahtuvaa rahanpesua; palauttaa mieliin rahanpesudirektiivissä komissiolle asetetun velvollisuuden raportoida 31. joulukuuta 2020 mennessä tarpeesta yhdenmukaistaa kiinteistöjen omistusta ja näiden kansallisten rekisterien yhteenliittämistä koskevat tiedot keinottelun estämiseksi; toistaa siksi 26. maaliskuuta 2019 esittämänsä kehotuksen, että jäsenvaltioissa olisi asetettava julkisesti saataville tietoa maan ja kiinteistöjen todellisista omistajista ja edunsaajista; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suojelemaan asuntolainojen ottajia paremmin häädöiltä; korostaa, että häädettyjen ihmisten olisi voitava puolustaa oikeuksiaan tuomioistuimessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan luotonantajia, luotonhallinnoijia ja luotonostajia koskevia nykyisiä sitovia menettelysääntöjä, jotta vältetään harhaanjohtavat käytännöt, häirintä ja kuluttajien oikeuksien loukkaaminen ainakin asuntolainojen osalta, tai tarvittaessa ottamaan käyttöön uusia sääntöjä; katsoo, että tällaisissa säännöissä olisi erityisesti täsmennettävä kohtuullisia ja toteuttamiskelpoisia lainanhoitojoustotoimenpiteitä koskevat vaatimukset direktiivin 2014/17/EU 28 artiklassa säädettyjen vaatimusten lisäksi; kehottaa komissiota arvioimaan, onko tarpeen antaa lainsäädäntöehdotus asuntoluottomarkkinoiden luototusasteen vähimmäistasosta; kehottaa komissiota ottamaan huomioon vaikutukset asuntomarkkinoihin sen ehdottaessa arvopaperistamista koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | huomauttaa, että lyhytaikaisen lomamajoitustoiminnan raju kasvu vähentää markkinoilla olevien asuntojen määrää, nostaa hintoja ja voi vaikuttaa kielteisesti elämismukavuuteen kaupunki- ja matkailukeskuksissa; kehottaa komissiota tulkitsemaan palveludirektiiviä Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion (C-390/18) mukaisesti, jossa asumisen kohtuuhintaisuus ja vuokra-asuntojen puute vahvistetaan ”yleiseen etuun liittyväksi pakottavaksi syyksi”, ja antamaan näin ollen kansallisille ja paikallisille viranomaisille laajan harkintavallan määritellä majoituspalveluja koskevat oikeasuhteiset säännöt, mukaan lukien pakollinen rekisteröityminen, lupien rajoittaminen ja erityiset kaavoituspolitiikat sekä aikarajoitusten asettaminen, välttäen ”matkailuvetoisuutta”, kaupunkikeskusten tyhjenemistä ja asukkaille haitallista elämänlaadun heikkenemistä niissä; kehottaa komissiota sisällyttämään digitaalisia palveluja koskevaan säädökseen ehdotuksen lyhytaikaisen majoituksen markkinoilla toimivien alustojen pakollisista tietosuojasääntöjen mukaisista tiedonantovelvollisuuksista, koska tämä tiedonsaanti on viranomaisille välttämätöntä, jotta ne voivat varmistaa kohtuuhintaisten asuntojen saatavuuden; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että jos kiinteistömarkkinoita ja kyseisillä markkinoilla toimivia rahoitusalan toimijoita ei säännellä siinä tarkoituksessa, että varmistetaan mahdollisuus kohtuuhintaiseen ja asianmukaiseen asumiseen kaikille, ne eivät noudata oikeutta asuntoon koskevia velvoitteitaan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vaatii, että koko asuntosektori eikä yksinomaan sosiaalinen asuntotuotanto sisällytetään yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin, koska se on olennaisen tärkeää, jotta voidaan taata kaikille oikeus kohtuuhintaiseen ja kunnolliseen asuntoon; |
| --- | --- |

50.

Sosiaaliseen ja julkiseen asuntotuotantoon sekä kohtuuhintaisiin ja energiatehokkaisiin asuntoihin investoiminen

| 51. | korostaa, että kohtuuhintaisten asuntojen investointivaje on 57 miljardia euroa vuodessa (44); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita paikkaamaan ensisijaisena toimenaan kohtuuhintaisten asuntojen investointivajeen; kehottaa tältä osin uudistamaan talouden ohjausjärjestelmää siten, että jäsenvaltiot voivat tehdä tarvittavia ympäristöä säästäviä ja sosiaalisia julkisia investointeja, mukaan lukien investoinnit, jotka liittyvät sosiaalisen, julkisen, kohtuuhintaisen ja energiatehokkaan asuntotuotannon kehittämiseen ja parantamiseen; kehottaa lisäksi yhdenmukaistamaan kohtuuhintaiseen asumiseen tehtäviin investointeihin liittyviä kirjanpidollisia poistokäytäntöjä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa, että koska sosiaalinen asuntotuotanto on yleistä taloudellista etua koskeva palvelu, siihen sovelletaan vapautusta valtiontukien ilmoitusvaatimuksista; muistuttaa, että sosiaalinen asuntotuotanto on yleistä taloudellista etua koskevista palveluista tehdyssä päätöksessä ainoa ala, jonka osalta komissio mainitsee kohderyhmän (muita heikommassa asemassa olevat kansalaiset ja yhteiskuntaryhmät), ja että näin ei tehdä muiden sosiaalipalvelujen yhteydessä; katsoo, että tämä saattaa rajoittaa mahdollisuutta tarjota sosiaalisia ja kohtuuhintaisia asuntoja kaikille; toteaa, että EU:n tasolla ei ole yhteisesti sovittua sosiaalisen asuntotuotannon määritelmää; varoittaa kuitenkin, että sosiaalisen asuntotuotannon kapea määritelmä, jossa se rajoitetaan koskemaan vain ”asuntotarjontaa muita heikommassa asemassa oleville kansalaisille ja yhteiskuntaryhmille, jotka eivät vähäisen maksukykynsä vuoksi kykene hankkimaan asuntoa markkinaehdoin”, on rajoittava ja vaikeuttaa jäsenvaltioiden mahdollisuuksia määritellä yleistä taloudellista etua koskevia palvelujaan ja yleishyödyllisiä palvelujaan; korostaa, että asumiseen liittyvien yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen olisi perustuttava pääasiassa kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten määrittämiin erityisvaatimuksiin, koska näillä viranomaisilla on toimivalta tunnistaa ja käsitellä eri ryhmien asumistarpeita ja elinoloja, jotka voivat vaihdella suuresti maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä, ja koska näillä viranomaisilla on keskeinen rooli hyvin kohdennetussa päätöksenteossa; kehottaa komissiota muokkaamaan yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen säännöissä olevaa sosiaalisen ja julkisen asuntotuotannon kohderyhmän määritelmää niin, että kansalliset sekä alue- ja paikallisviranomaiset voivat tukea asuntojen tarjoamista kaikille niille ryhmille, jotka eivät voi helposti saada tarpeitaan vastaavaa kunnollista ja kohtuuhintaista asuntoa markkinaehtoisesti, kuitenkin huolehtien siitä, että heikoimmassa asemassa oleville suunnataan riittävästi rahoitusta, jotta voidaan vapauttaa investoinnit ja taata kohtuuhintainen asuminen, hallintaoikeuden neutraalius ja kestävä kaupunkikehitys sekä luoda sosiaalisesti monimuotoisia asuinalueita ja lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kasvattamaan edelleen investointeja sosiaaliseen, julkiseen, energiatehokkaaseen, asianmukaiseen ja kohtuuhintaiseen asuntotuotantoon EU:ssa sekä asunnottomuuden ja asuntomarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaan; kehottaa tässä yhteydessä investoimaan varoja Euroopan aluekehitysrahaston, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, InvestEU:n, ESR+:n, Euroopan horisontti -ohjelman ja Next Generation EU:n kautta ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen sekä koronavirusinvestointialoitteiden CRII ja CRII+ kautta; kehottaa lisäämään näiden välineiden välisiä synergioita; pitää myönteisenä sosiaaliseen ja kohtuuhintaiseen asuntotuotantoon myönnettävien lainojen rahoittamista InvestEU-ohjelman ja EIP:n laajemman salkun kautta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään sosiaalisen edistyksen yhdessä vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa elpymis- ja palautumistukivälineeseen, jotta voidaan suojella haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä nykyisen kriisin kielteisiltä vaikutuksilta, ja sisällyttämään elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sosiaalisen edistyksen suunnitelmia, joissa esitetään, miten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet aiotaan panna täytäntöön ja mihin kohdennetaan sosiaalisia investointeja, mukaan lukien investoinnit sosiaaliseen asuntotuotantoon; kehottaa komissiota varmistamaan kiireellisesti, että EU:n rahoitus ja EIP:n rahoitus ovat paremmin paikallisten ja alueellisten sosiaalisten ja julkisten kohtuuhintaisten asuntojen tarjoajien saatavilla; kehottaa EIP:tä pyrkimään lisäämään asiaa koskevaa lainanantoa kohdennetun teknisen avun sekä rahoituksen välittäjien ja jäsenvaltioiden kanssa tehtävän tiiviimmän yhteistyön avulla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota edistämään sellaisten unionin ohjelmien käyttöä, joilla tuetaan asuinrakennusten uudelleenrakentamista asumisen kohtuuhintaisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla tulevilla asuntojen rakentamis- ja kunnostushankkeilla pyritään edistämään älykkäitä rakennuksia, joissa veden ja energian kulutusta voidaan seurata ja tehdä kustannustehokkaammaksi unionin ilmastotavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia tunnustamaan yhteisölähtöiset, demokraattiset ja yhteistyöhön perustuvat asumisratkaisut, mukaan lukien maaomaisuuden hoitoyhteisöt (Community Land Trusts), legitiimeiksi ja toteuttamiskelpoisiksi keinoiksi tarjota markkinaehtoista ja sosiaalista asuntotuotantoa sekä tukemaan ja rahoittamaan niitä; kehottaa soveltamaan kaupunkien maankäyttöön kestävää lähestymistapaa, jossa esimerkiksi asetetaan etusijalle hylättyjen talojen kunnostaminen uusien rakennusten rakentamisen sijaan; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/hlm/charter/Language_versions/ENG _Geneva_UN_Charter.pdf

(2)  https://www.who.int/publications/i/item/who-housing-and-health-guidelines

(3)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/final_action_plan_euua_housing_partnership_december_2018_1.pdf

(4)  Sosiaaliseen infrastruktuuriin EU:ssa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomus: ”Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe”, Lieve Fransen, Gino del Bufalo ja Edoardo Reviglio (tammikuu 2018).

(5)  https://dmsearch.cor.europa.eu/search/opinion

(6)  http://nws.eurocities.eu/MediaShell/media/EUROCITIES%20statement%20on%20state%20aid%20and%20local%20public%20%20services_16%2001%202016%20final.pdf

(7)  http://www.iut.nu/wp-content/uploads/2017/07/Housing-Ministers%C2%B4-Communiqu%C3%A9.pdf

(8)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/resolution-for-social-housing-in-europe.pdf

(9)  https://ap.ohchr.org/documents/dpage_e.aspx?si=A/HRC/31/54

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0194.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0176.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0033.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0240.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0202.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0156.

(17)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 89.

(18)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 156.

(19)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 138.

(20)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 2.

(21)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 93.

(22)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 192.

(23)  EUVL C 366, 21.10.2017, s. 19.

(24)  EUVL C 366, 21.10.2017, s. 31.

(25)  EUVL C 482, 23.12.2016, s. 141.

(26)  EUVL C 65, 19.2.2016, s. 40.

(27)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2019/000003_fi

(28)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/legal_gender_recognition_in_the_eu_the_journeys_of_trans_people_towards_full_equality_web.pdf

(29)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/inadequate-housing-is-costing-europe-eu194-billion-per-year

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(31)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20190514-1

(32)  https://www.un.org/en/events/citiesday/assets/pdf/the_worlds_cities_in_2018 _data_booklet.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/addressing-household-over-indebtedness

(34)  YK:n erityisraportoijan loppuraportti asianmukaisia asumisolosuhteita koskevasta oikeudesta, s. 3.

(35)  Asianmukaisia asumisolosuhteita osana oikeutta riittävään elintasoon sekä tähän liittyvää oikeutta syrjimättömyyteen käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportti (A/HRC/31/54).

(36)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Housing_statistics&oldid=497245#Housing_affordability

(37)  Euroopan neuvoston kehityspankki, Housing inequality in Europe, 2017, s. 34.

(38)  https://www.who.int/social_determinants/Guidance_on_pro_equity_linkages/en/

(39)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20191119-1

(40)  Toteutettavuustutkimus lapsitakuusta ”Feasibility study for a Child Guarantee: Target Group Discussion Paper on Children living in Precarious Family Situations”.

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200120-1

(42)  https://www.oecd.org/els/family/HM1-1-Housing-stock-and-construction.pdf

(43)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(44)  Sosiaaliseen infrastruktuuriin EU:ssa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomus: ”Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe” (2018).

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/161 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/161

---

P9_TA(2021)0021

Oikeus olla tavoittamattomissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (2019/2181(INL))

(2021/C 456/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan yhdessä sen 153 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan yhdessä sen 153 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan kanssa,

| — | ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (1),

| — | ottaa huomioon määräaikaisessa tai tilapäisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden työturvallisuuden ja -terveyden parantamisen edistämistä koskevien toimenpiteiden täydentämisestä 25. kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/383/ETY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon määräaikaisessa tai tilapäisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden työturvallisuuden ja -terveyden parantamisen edistämistä koskevien toimenpiteiden täydentämisestä 25. kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/383/ETY (2),

| — | ottaa huomioon tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/88/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/88/EY (3),

| — | ottaa huomioon avoimista ja ennakoitavista työehdoista Euroopan unionissa 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1152 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon avoimista ja ennakoitavista työehdoista Euroopan unionissa 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1152 (4),

| — | ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 23 ja 31 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 23 ja 31 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 5, 7, 8, 9 ja 10, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 5, 7, 8, 9 ja 10,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset, erityisesti vuonna 1919 työajan rajoittamisesta teollisuusyrityksissä tehdyn yleissopimuksen nro 1, vuonna 1930 liikkeiden ja toimistojen työajan säännöstelystä tehdyn yleissopimuksen nro 30, vuonna 1981 annetun työehtosopimusmenettelyn edistämistä koskevan suosituksen nro 163, vuonna 1981 tehdyn perheenhuoltovelvollisuuksia omaavia työntekijöitä koskevan yleissopimuksen nro 156 ja siihen liittyvän suosituksen nro 165 sekä vuonna 2019 annetun ILO:n satavuotisjulistuksen työn tulevaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset, erityisesti vuonna 1919 työajan rajoittamisesta teollisuusyrityksissä tehdyn yleissopimuksen nro 1, vuonna 1930 liikkeiden ja toimistojen työajan säännöstelystä tehdyn yleissopimuksen nro 30, vuonna 1981 annetun työehtosopimusmenettelyn edistämistä koskevan suosituksen nro 163, vuonna 1981 tehdyn perheenhuoltovelvollisuuksia omaavia työntekijöitä koskevan yleissopimuksen nro 156 ja siihen liittyvän suosituksen nro 165 sekä vuonna 2019 annetun ILO:n satavuotisjulistuksen työn tulevaisuudesta,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 1996 hyväksytyn Euroopan neuvoston uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 2 artiklan (joka koskee oikeutta oikeudenmukaisiin työsuhteen ehtoihin, mukaan lukien kohtuulliset työ- ja lepoajat), 3 artiklan (joka koskee oikeutta turvallisiin ja terveellisiin työolosuhteisiin), 6 artiklan (joka koskee kollektiivista neuvotteluoikeutta) ja 27 artiklan (joka koskee perheenhuoltovelvollisuuksia omaavien työntekijöiden suojelua), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 1996 hyväksytyn Euroopan neuvoston uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 2 artiklan (joka koskee oikeutta oikeudenmukaisiin työsuhteen ehtoihin, mukaan lukien kohtuulliset työ- ja lepoajat), 3 artiklan (joka koskee oikeutta turvallisiin ja terveellisiin työolosuhteisiin), 6 artiklan (joka koskee kollektiivista neuvotteluoikeutta) ja 27 artiklan (joka koskee perheenhuoltovelvollisuuksia omaavien työntekijöiden suojelua),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 24 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 24 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimukset etätyöstä (2002) ja digitalisaatiosta (2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimukset etätyöstä (2002) ja digitalisaatiosta (2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalveluun (EPRS) kuuluvan Euroopan tason lisäarvoyksikön laatiman Euroopan tason lisäarvon arviointia koskevan tutkimuksen oikeudesta olla tavoittamattomissa ”The right to disconnect” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalveluun (EPRS) kuuluvan Euroopan tason lisäarvoyksikön laatiman Euroopan tason lisäarvon arviointia koskevan tutkimuksen oikeudesta olla tavoittamattomissa ”The right to disconnect” (6),

| — | ottaa huomioon 31. heinäkuuta 2019 julkaistun Eurofoundin raportin ”The right to switch off”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. heinäkuuta 2019 julkaistun Eurofoundin raportin ”The right to switch off”,

| — | ottaa huomioon Eurofoundin valmisteluasiakirjan ”The right to disconnect in the 27 EU Member States”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin valmisteluasiakirjan ”The right to disconnect in the 27 EU Member States”,

| — | ottaa huomioon työajan määrittämisperusteita, päivystys- ja varallaoloaika mukaan lukien, lepoajan merkitystä, työajan mittaamisvaatimusta ja työntekijän aseman määrittämisperusteita koskevan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työajan määrittämisperusteita, päivystys- ja varallaoloaika mukaan lukien, lepoajan merkitystä, työajan mittaamisvaatimusta ja työntekijän aseman määrittämisperusteita koskevan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (7),

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen asiassa C-518/15 antaman tuomion, jonka mukaan varallaoloaikaa, jonka työntekijä viettää kotonaan siten, että hänen on vastattava työnantajansa hälytyksiin lyhyessä ajassa, on pidettävä työaikana (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen asiassa C-518/15 antaman tuomion, jonka mukaan varallaoloaikaa, jonka työntekijä viettää kotonaan siten, että hänen on vastattava työnantajansa hälytyksiin lyhyessä ajassa, on pidettävä työaikana (8),

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen asiassa C-55/18 antaman tuomion, jonka mukaan jäsenvaltioiden on velvoitettava työnantajat ottamaan käyttöön järjestelmä, jonka avulla päivittäistä työaikaa voidaan mitata (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen asiassa C-55/18 antaman tuomion, jonka mukaan jäsenvaltioiden on velvoitettava työnantajat ottamaan käyttöön järjestelmä, jonka avulla päivittäistä työaikaa voidaan mitata (9),

| — | ottaa huomioon UNI Global Union -järjestön raportin ”The Right to Disconnect: Best Practices”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNI Global Union -järjestön raportin ”The Right to Disconnect: Best Practices”,

| — | ottaa huomioon euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman (10) 17 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman (10) 17 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta 28. syyskuuta 2005 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen (11) 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta 28. syyskuuta 2005 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen (11) 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0246/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0246/2020),

| A. | toteaa, että tällä hetkellä ei ole olemassa unionin erityislainsäädäntöä työntekijän oikeudesta kytkeytyä irti työtarkoituksiin käytettävistä digitaalisista välineistä, tieto- ja viestintäteknologia mukaan lukien; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että tällä hetkellä ei ole olemassa unionin erityislainsäädäntöä työntekijän oikeudesta kytkeytyä irti työtarkoituksiin käytettävistä digitaalisista välineistä, tieto- ja viestintäteknologia mukaan lukien;

| B. | katsoo, että digitalisaatio ja digitaalisten välineiden asianmukainen käyttö ovat tuoneet työnantajille ja työntekijöille monia taloudellisia ja yhteiskunnallisia etuja ja hyötyjä, joita ovat esimerkiksi joustavuuden ja itsenäisyyden lisääntyminen, mahdollisuudet parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja työmatkoihin kuluvan ajan lyheneminen, mutta niihin liittyy myös haittoja, jotka aiheuttavat eettisiä, oikeudellisia ja työhän liittyviä haasteita, kuten työn tehostuminen ja työajan pidentyminen, ja siten ne hämärtävät työ- ja yksityiselämän välisiä rajoja; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että digitalisaatio ja digitaalisten välineiden asianmukainen käyttö ovat tuoneet työnantajille ja työntekijöille monia taloudellisia ja yhteiskunnallisia etuja ja hyötyjä, joita ovat esimerkiksi joustavuuden ja itsenäisyyden lisääntyminen, mahdollisuudet parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja työmatkoihin kuluvan ajan lyheneminen, mutta niihin liittyy myös haittoja, jotka aiheuttavat eettisiä, oikeudellisia ja työhän liittyviä haasteita, kuten työn tehostuminen ja työajan pidentyminen, ja siten ne hämärtävät työ- ja yksityiselämän välisiä rajoja;

| C. | toteaa, että digitaalisten välineiden käytön lisääntyminen työtarkoituksiin on johtanut jatkuvan tavoitettavissa olemisen, ainaisen käytettävissä olemisen ja aina valmiina olemisen kulttuuriin, jolla voi olla haitallinen vaikutus työntekijöiden perusoikeuksiin ja oikeudenmukaisiin työehtoihin, kuten oikeudenmukaiseen korvaukseen, työajan rajoittamiseen ja työ- ja yksityiselämän tasapainoon, fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen ja työterveyteen ja -turvallisuuteen, sekä myös miesten ja naisten tasa-arvoon, koska niillä on suhteeton vaikutus työntekijöihin, joilla on hoivavelvoitteita ja jotka ovat yleensä naisia; katsoo, että digitalisaation olisi perustuttava ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien sekä unionin arvojen kunnioittamiseen ja sillä olisi oltava myönteinen vaikutus työntekijöihin ja työoloihin ja -ehtoihin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että digitaalisten välineiden käytön lisääntyminen työtarkoituksiin on johtanut jatkuvan tavoitettavissa olemisen, ainaisen käytettävissä olemisen ja aina valmiina olemisen kulttuuriin, jolla voi olla haitallinen vaikutus työntekijöiden perusoikeuksiin ja oikeudenmukaisiin työehtoihin, kuten oikeudenmukaiseen korvaukseen, työajan rajoittamiseen ja työ- ja yksityiselämän tasapainoon, fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen ja työterveyteen ja -turvallisuuteen, sekä myös miesten ja naisten tasa-arvoon, koska niillä on suhteeton vaikutus työntekijöihin, joilla on hoivavelvoitteita ja jotka ovat yleensä naisia; katsoo, että digitalisaation olisi perustuttava ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien sekä unionin arvojen kunnioittamiseen ja sillä olisi oltava myönteinen vaikutus työntekijöihin ja työoloihin ja -ehtoihin;

| D. | ottaa huomioon, että digitaalisten välineiden pitkäaikainen käyttö voi heikentää keskittymistä ja aiheuttaa kognitiivista ja emotionaalista ylikuormitusta; ottaa huomioon, että yksitoikkoiset toistuvat tehtävät ja pitkäaikainen staattinen asento saattavat aiheuttaa lihasjännitystä ja tuki- ja liikuntaelimistön sairauksia; ottaa huomioon, että kansainvälinen syöväntutkimuslaitos on luokitellut radiotaajuussäteilyn mahdollisesti syöpää aiheuttavaksi; toteaa, että raskaana olevat naiset voivat olla erityisessä vaarassa altistuessaan radiotaajuussäteilylle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että digitaalisten välineiden pitkäaikainen käyttö voi heikentää keskittymistä ja aiheuttaa kognitiivista ja emotionaalista ylikuormitusta; ottaa huomioon, että yksitoikkoiset toistuvat tehtävät ja pitkäaikainen staattinen asento saattavat aiheuttaa lihasjännitystä ja tuki- ja liikuntaelimistön sairauksia; ottaa huomioon, että kansainvälinen syöväntutkimuslaitos on luokitellut radiotaajuussäteilyn mahdollisesti syöpää aiheuttavaksi; toteaa, että raskaana olevat naiset voivat olla erityisessä vaarassa altistuessaan radiotaajuussäteilylle;

| E. | ottaa huomioon, että teknisten laitteiden liiallinen käyttö voi pahentaa eristymisen, teknologiariippuvuuden, unenpuutteen, emotionaalisen uupumuksen, ahdistuksen ja työuupumuksen kaltaisia ilmiöitä; ottaa huomioon, että vuosittain WHO:n mukaan yli 300 miljoonaa ihmistä koko maailmassa kärsii masennuksesta ja yleisistä työhön liittyvistä mielenterveyshäiriöistä ja unionin väestöstä 38,2 prosenttia kärsii mielenterveyshäiriöstä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että teknisten laitteiden liiallinen käyttö voi pahentaa eristymisen, teknologiariippuvuuden, unenpuutteen, emotionaalisen uupumuksen, ahdistuksen ja työuupumuksen kaltaisia ilmiöitä; ottaa huomioon, että vuosittain WHO:n mukaan yli 300 miljoonaa ihmistä koko maailmassa kärsii masennuksesta ja yleisistä työhön liittyvistä mielenterveyshäiriöistä ja unionin väestöstä 38,2 prosenttia kärsii mielenterveyshäiriöstä;

| F. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisin vuoksi toteutetut toimenpiteet ovat muuttaneet ihmisten työskentelytapoja ja osoittaneet digitaalisten ratkaisujen, kuten yritysten, itsenäisten ammatinharjoittajien ja julkishallinnon elinten etätyöjärjestelyjen käytön, merkityksen koko unionissa; toteaa, että Eurofoundin mukaan yli kolmannes unionin työntekijöistä alkoi tehdä töitä kotona rajoitustoimenpiteiden aikana, kun tavanomaisesti kotona työskentelevien määrä oli viisi prosenttia, ja että digitaalisten välineiden käyttö työtarkoituksiin lisääntyi huomattavasti; ottaa huomioon, että Eurofoundin mukaan 27 prosenttia kotona työskentelevistä vastaajista ilmoitti työskennelleensä vapaa-aikanaan täyttääkseen työn vaatimukset (12); ottaa huomioon, että etätyö lisääntyi covid-19-kriisin aikana ja sen odotetaan pysyvän yleisempänä kuin kriisiä edeltävänä aikana tai jopa lisääntyvän entisestään; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisin vuoksi toteutetut toimenpiteet ovat muuttaneet ihmisten työskentelytapoja ja osoittaneet digitaalisten ratkaisujen, kuten yritysten, itsenäisten ammatinharjoittajien ja julkishallinnon elinten etätyöjärjestelyjen käytön, merkityksen koko unionissa; toteaa, että Eurofoundin mukaan yli kolmannes unionin työntekijöistä alkoi tehdä töitä kotona rajoitustoimenpiteiden aikana, kun tavanomaisesti kotona työskentelevien määrä oli viisi prosenttia, ja että digitaalisten välineiden käyttö työtarkoituksiin lisääntyi huomattavasti; ottaa huomioon, että Eurofoundin mukaan 27 prosenttia kotona työskentelevistä vastaajista ilmoitti työskennelleensä vapaa-aikanaan täyttääkseen työn vaatimukset (12); ottaa huomioon, että etätyö lisääntyi covid-19-kriisin aikana ja sen odotetaan pysyvän yleisempänä kuin kriisiä edeltävänä aikana tai jopa lisääntyvän entisestään;

| G. | ottaa huomioon, että naiset ovat erityisen alttiita covid-19-kriisin aiheuttamille taloudellisille ja sosiaalisille seurauksille ja nämä seuraukset kohdistuvat heihin ankarammin, mikä johtuu heidän hallitsevasta tai yhä perinteisestä roolistaan kodin ja perheen hoitajana; ottaa huomioon, että etätyön lisääntyminen covid-19-kriisin aikana voi aiheuttaa suuremman riskin myös nuorille sekä henkilöille, joilla on hoivavelvoitteita, kuten yksinhuoltajille, lapsiperheille ja perheille, joilla on hoivaa tarvitsevia huollettavia sukulaisia; katsoo, että etätyön, lähikontaktien välttämisen ja sulkutoimien aikana työn ja yksityiselämän on oltava hyvässä tasapainossa; katsoo, että sukupuolinäkökohdat on otettava huomioon tarkasteltaessa oikeutta olla tavoittamattomissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että naiset ovat erityisen alttiita covid-19-kriisin aiheuttamille taloudellisille ja sosiaalisille seurauksille ja nämä seuraukset kohdistuvat heihin ankarammin, mikä johtuu heidän hallitsevasta tai yhä perinteisestä roolistaan kodin ja perheen hoitajana; ottaa huomioon, että etätyön lisääntyminen covid-19-kriisin aikana voi aiheuttaa suuremman riskin myös nuorille sekä henkilöille, joilla on hoivavelvoitteita, kuten yksinhuoltajille, lapsiperheille ja perheille, joilla on hoivaa tarvitsevia huollettavia sukulaisia; katsoo, että etätyön, lähikontaktien välttämisen ja sulkutoimien aikana työn ja yksityiselämän on oltava hyvässä tasapainossa; katsoo, että sukupuolinäkökohdat on otettava huomioon tarkasteltaessa oikeutta olla tavoittamattomissa;

| H. | toteaa, että oikeus olla tavoittamattomissa on perusoikeus ja erottamaton osa uuden digitaalisen aikakauden uusia työskentelymalleja; katsoo, että tätä oikeutta olisi pidettävä tärkeänä unionin tason sosiaalipoliittisena välineenä, jolla varmistetaan kaikkien työntekijöiden oikeuksien suojelu; katsoo, että oikeus olla tavoittamattomissa on erityisen tärkeä kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville työntekijöille sekä työntekijöille, joilla on hoivavelvoitteita; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että oikeus olla tavoittamattomissa on perusoikeus ja erottamaton osa uuden digitaalisen aikakauden uusia työskentelymalleja; katsoo, että tätä oikeutta olisi pidettävä tärkeänä unionin tason sosiaalipoliittisena välineenä, jolla varmistetaan kaikkien työntekijöiden oikeuksien suojelu; katsoo, että oikeus olla tavoittamattomissa on erityisen tärkeä kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville työntekijöille sekä työntekijöille, joilla on hoivavelvoitteita;

| I. | ottaa huomioon, että teknologian kehitys on lisännyt seurannan ja valvonnan monimutkaisuutta työpaikoilla; ottaa huomioon, että yksityisyyteen puuttuvan teknologian käyttöä työpaikalla tarkastellaan ja säännellään jossain määrin vain joissakin jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa määrätään, että jokaisella on oikeus henkilötietojensa suojaan; toteaa tätä käytetyn kaikilla kansallisilla lainkäyttöalueilla työntekijöiden yksityisyyden suojelemiseksi työelämässä; toteaa, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (13) täytäntöönpanon avulla olisi varmistettava, että työntekijät saavat riittävästi tietoa seurannan ja valvonnan laajuudesta ja että työnantajia vaaditaan perustelemaan toimenpiteet ja minimoimaan niiden vaikutukset käyttämällä vähiten yksityisyyteen puuttuvia menetelmiä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että teknologian kehitys on lisännyt seurannan ja valvonnan monimutkaisuutta työpaikoilla; ottaa huomioon, että yksityisyyteen puuttuvan teknologian käyttöä työpaikalla tarkastellaan ja säännellään jossain määrin vain joissakin jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa määrätään, että jokaisella on oikeus henkilötietojensa suojaan; toteaa tätä käytetyn kaikilla kansallisilla lainkäyttöalueilla työntekijöiden yksityisyyden suojelemiseksi työelämässä; toteaa, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (13) täytäntöönpanon avulla olisi varmistettava, että työntekijät saavat riittävästi tietoa seurannan ja valvonnan laajuudesta ja että työnantajia vaaditaan perustelemaan toimenpiteet ja minimoimaan niiden vaikutukset käyttämällä vähiten yksityisyyteen puuttuvia menetelmiä;

| J. | ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan 27 prosenttia kotona työskentelevistä vastaajista ilmoitti työskennelleensä vapaa-aikanaan täyttääkseen työn vaatimukset; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan 27 prosenttia kotona työskentelevistä vastaajista ilmoitti työskennelleensä vapaa-aikanaan täyttääkseen työn vaatimukset;

| 1. | korostaa, että työtarkoituksiin käytettävät digitaaliset välineet, tieto- ja viestintätekniikka mukaan lukien, ovat lisänneet aikaan ja paikkaan liittyvää joustavuutta sekä joustavuutta sen suhteen, miten työtä voidaan tehdä ja työntekijät voidaan tavoittaa heidän työnsä ulkopuolella; katsoo, että digitaalisten välineiden asianmukainen käyttö voi olla työnantajille ja työntekijöille eduksi, koska se lisää vapautta, riippumattomuutta ja joustoa, jotta työaika ja -tehtävät voidaan järjestää paremmin, vähentää työmatkoihin kuluvaa aikaa ja helpottaa henkilökohtaisten ja perhevelvoitteiden hoitamista ja parantaa siten työ- ja yksityiselämän tasapainoa; toteaa, että työntekijöiden tarpeet vaihtelevat suuresti, ja korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää kehittää selkeät puitteet, joilla edistetään henkilökohtaista joustoa ja samalla työntekijöiden oikeuksien suojelua; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että jatkuva tavoitettavissa oleminen, johon yhdistyvät työn vaativuus ja kasvavat odotukset sen suhteen, että työntekijöihin saadaan aina yhteys, voivat vaikuttaa kielteisesti työntekijöiden perusoikeuksiin, heidän työ- ja yksityiselämän tasapainoonsa ja fyysiseen ja henkiseen terveyteensä ja hyvinvointiinsa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että työajan tosiasiallinen kirjaaminen voi edistää sopimusperusteisen työajan kunnioittamista; korostaa, että vaikka on tärkeää kirjata työaika sen varmistamiseksi, että sovittuja työtunteja ja lakisääteisiä rajoja ei ylitetä, on kiinnitettävä huomiota tehokkuuteen, sillä vain muutamassa jäsenvaltiossa on tätä asiaa koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että on entistä enemmän näyttöä siitä, että työajan rajoittamisen, työ- ja yksityiselämän tasapainon, työajan järjestämisen jonkinasteisen joustavuuden sekä työhyvinvoinnin lisäämistä koskevien aktiivisten toimenpiteiden vaikutuksia ovat muun muassa työntekijöiden fyysiseen ja henkiseen terveyteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset, työpaikkojen turvallisuuden paraneminen ja työn tuottavuuden kasvu väsymyksen ja stressin vähenemisen ansiosta, työntekijöiden työtyytyväisyyden ja motivaation tason nousu sekä poissaolojen väheneminen (14); |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että sekä työntekijöiden että työnantajien on tärkeää käyttää digitaalisia välineitä työtarkoituksiin asianmukaisesti ja tehokkaasti siten, että vältetään loukkaamasta työntekijöiden oikeuksia oikeudenmukaisiin työoloihin ja -ehtoihin, mukaan lukien oikeudenmukainen korvaus, työajan rajoittaminen, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä työterveys ja -turvallisuus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että työntekijöiden muun kuin työajan keskeytykset ja työajan pidentäminen voivat lisätä palkattoman ylityön, työuupumuksen, psykososiaalisten, henkisten ja fyysisten ongelmien, kuten ahdistuksen, masennuksen, loppuunpalamisen ja teknologiastressin, riskiä ja voivat vaikuttaa kielteisesti työntekijöiden työterveyteen ja -turvallisuuteen, työ- ja yksityiselämän tasapainoon ja työn jälkeiseen lepoon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille Eurofoundin havainnot, joiden mukaan säännöllisesti kotoa käsin työskentelevät henkilöt tekevät työnantajansa tiloissa työskenteleviin verrattuna yli kaksi kertaa todennäköisemmin työtä enemmän kuin vaaditut enintään 48 tuntia viikossa ja heillä on riski saada lepoa vähemmän kuin vaaditut 11 tuntia työpäivien välillä, mistä säädetään unionin lainsäädännössä; korostaa, että lähes 30 prosenttia tällaisista etätyön tekijöistä ilmoittaa työskentelevänsä vapaa-ajallaan päivittäin tai useamman kerran viikossa, kun työpaikalla työtä tekevien joukossa osuus on viisi prosenttia, ja korostaa, että etätyöntekijöillä myös työajat ovat todennäköisemmin epäsäännölliset; korostaa, että sellaisten kotona työskentelevien työntekijöiden lukumäärä unionissa, jotka ilmoittavat tekevänsä pitkiä työpäiviä tai jotka eivät pysty hyödyntämään työn ulkopuolista aikaa, on kasvussa; panee lisäksi merkille, että säännöllistä etätyötä tekevät ilmoittavat todennäköisemmin kärsivänsä työperäisestä stressistä, univaikeuksista ja stressistä ja altistuvansa digitaalisten näyttöjen valolle, ja toteaa, että muita etätyöntekijöiden ja erittäin liikkuvien työntekijöiden terveyteen kohdistuvia vaikutuksia ovat päänsärky, silmien rasittuminen, väsymys, ahdistus ja tuki- ja liikuntaelimistön sairaudet; toteaa, että säännöllinen kotona tehtävä työ voi rasittaa työntekijöitä fyysisesti, sillä kotiin järjestetyt tilapäiset työtilat samoin kuin kannettavat tietokoneet ja muut tieto- ja viestintätekniset laitteet eivät välttämättä täytä ergonomisia vaatimuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan tutkimusta ja tiedonkeruuta ja tekemään yksityiskohtaisen arvion näistä ongelmista; korostaa, että näihin kysymyksiin puuttuminen on yhä tärkeämpää, sillä etätyön ennustetaan lisääntyvän pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että etätyö on ollut tärkeänä apuna pyrittäessä turvaamaan osa työpaikoista ja liiketoiminnasta covid-19-krisin aikana, mutta toteaa jälleen, että pitkien työaikojen ja suurempien vaatimusten yhdistelmän vuoksi se voi myös aiheuttaa työntekijöille suurempia riskejä ja vaikuttaa kielteisesti heidän työaikansa laatuun ja työ- ja yksityiselämänsä tasapainoon sekä heidän fyysiseen ja psyykkiseen terveyteensä; painottaa, että erityisiä vaikeuksia syntyy, kun työ ei ole sidottu tiettyyn työpaikkaan, kun yhteys työhön on jatkuva ja kun työ tunkeutuu perhe- ja yksityiselämään; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että työntekijöiden oikeus olla tavoittamattomissa on keskeinen tekijä, jotta voidaan suojella heidän fyysistä ja henkistä terveyttään ja hyvinvointiaan sekä suojeltaessa heitä psykososiaalisilta riskeiltä; toteaa jälleen, että psykososiaalisten riskien arvioiminen yksityisten ja julkisten yritysten tasolla on tärkeää ja hyödyllistä, ja toistaa pitävänsä tärkeänä mielenterveyden edistämistä ja mielenterveyshäiriöiden ehkäisemistä työpaikoilla, jotta voidaan luoda paremmat olosuhteet sekä työntekijöille että työnantajille; toteaa, että työmarkkinaosapuolten perustamilla työterveys- ja työturvallisuuskomiteoilla voi olla myönteinen rooli tiheämpien ja tarkempien riskinarviointien varmistamisessa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palauttaa mieliin, että voimassa olevan lainsäädännön ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan työntekijöiden ei tarvitse olla työnantajan käytettävissä jatkuvasti ja keskeytyksettä ja että työajan, jonka aikana työntekijän on oltava työnantajan käytettävissä, ja muun kuin työajan, jonka aikana työntekijän ei tarvitse olla työnantajan käytettävissä, välillä on ero ja että päivystysaika on työaikaa; toteaa kuitenkin, että oikeutta olla tavoittamattomissa ei säännellä yksiselitteisesti unionin lainsäädännössä; muistuttaa, että jäsenvaltioiden tilanteet vaihtelevat huomattavasti, sillä jotkut jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet ovat toteuttaneet toimenpiteitä säännelläkseen digitaalisten välineiden käyttöä työtarkoituksiin lainsäädännöllä tai työehtosopimuksilla tai molemmilla, jotta työntekijöille ja heidän perheilleen voidaan tarjota suojatoimia ja suojelua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ja kannustaa työmarkkinaosapuolia vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja varmistamaan nykyisiin työoloihin ja -ehtoihin koordinoidun yhteisen lähestymistavan heikentämättä sosiaalisia oikeuksia ja liikkuvuutta unionissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota arvioimaan ja käsittelemään riskejä, joita aiheutuu siitä, että oikeutta olla tavoittamattomissa ei suojella; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita ja työnantajia huolehtimaan siitä, että työntekijät ovat tietoisia oikeudestaan olla tavoittamattomissa ja voivat käyttää sitä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palauttaa mieliin eri alojen erityiset tarpeet ja niiden väliset erot tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden yhteydessä; kehottaa komissiota esittämään perusteellisen arvioinnin, asianmukaisen arvion ja jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kuulemisen pohjalta ehdotuksen unionin direktiiviksi, joka koskee vähimmäisvaatimuksia ja -edellytyksiä sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat tosiasiallisesti käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa, ja jolla säännellään nykyisten ja uusien digitaalisten välineiden käyttöä työtarkoituksiin, ottaen huomioon digitalisaatiota koskevan Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen, johon sisältyy tavoitettavissa ja tavoittamattomissa olemista koskevia järjestelyjä; muistuttaa, että puitesopimuksessa määrätään, että työmarkkinaosapuolten on toteutettava täytäntöönpanotoimenpiteitä seuraavien kolmen vuoden kuluessa ja että jos annetaan lainsäädäntöehdotus ennen tämän täytäntöönpanokauden päättymistä, sivuutetaan SEUT:ssa vahvistettu työmarkkinaosapuolten rooli; katsoo ehdottomasti, että kaikissa lainsäädäntöaloitteissa on kunnioitettava työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kansallisella tasolla, kansallisia työehtosopimuksia ja kansallisia työmarkkinaperinteitä ja -malleja ja että ne eivät saa vaikuttaa oikeuteen neuvotella, tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntökehyksen etätyötä koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistamiseksi koko unionissa, jotta varmistetaan, että etätyö ei vaikuta etätyöntekijöiden työsuhteen ehtoihin; korostaa, että tällaisessa kehyksessä olisi selvennettävä työoloja ja -ehtoja, mukaan lukien laitteiden, kuten nykyisten ja uusien digitaalisten välineiden, antaminen käyttöön, käyttö ja niihin liittyvä vastuu, sekä varmistettava, että tällaisen työn tekeminen on vapaaehtoista ja että etätyöntekijöillä on vastaavat oikeudet, työmäärä ja tulosvaatimukset kuin vertailukelpoisilla työntekijöillä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että uudessa direktiivissä olisi täsmennettävä, täydennettävä ja noudatettava kaikilta osin vaatimuksia, joista säädetään tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetussa direktiivissä 2003/88/EY, erityisesti siltä osin kuin kyse on oikeudesta palkalliseen vuosilomaan, direktiivissä (EU) 2019/1152 avoimista ja ennakoitavista työehdoista ja direktiivissä (EU) 2019/1158 vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta sekä neuvoston direktiivissä 89/391/ETY työntekijöiden turvallisuudesta ja terveydestä, ja etenkin kyseisten direktiivien vaatimuksia, jotka koskevat enimmäistyöaikaa ja vähimmäislepoaikoja, joustavia työjärjestelyjä ja tiedottamisvelvoitteita, eikä sillä saisi olla kielteisiä vaikutuksia työntekijöihin; katsoo, että uudessa direktiivissä olisi tarjottava ratkaisuja, joilla puututaan nykyisiin malleihin, työnantajien velvollisuuksiin ja työntekijöiden tarpeisiin, jotka liittyvät heidän työaikansa järjestämiseen, kun he käyttävät digitaalisia välineitä; painottaa, että on erittäin tärkeää saattaa unionin säännöt asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä, panna ne täytäntöön ja soveltaa niitä, ja muistuttaa, että unionin työllisyys- ja sosiaalialan säännöstöä sovelletaan kokonaisuudessaan digitaaliseen siirtymään; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalliset työtarkastusviranomaiset huolehtivat asianmukaisesta täytäntöönpanon valvonnasta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että oikeus olla tavoittamattomissa antaa työntekijöille mahdollisuuden pidättyä työhön liittyvistä tehtävistä, toimista ja sähköisestä viestinnästä, kuten puheluista, sähköpostiviestinnästä ja muusta viestinnästä työajan ulkopuolella, myös lepoaikojen, yleisten vapaapäivien ja vuosilomien, äitiys-, isyys- ja vanhempainlomien sekä muuntyyppisten vapaiden aikana, ilman minkäänlaisia kielteisiä seuraamuksia; korostaa, että olisi kunnioitettava tiettyä riippumattomuutta, joustavuutta ja ajankäytön itsenäisyyttä, jonka mukaan työntekijöiden on sallittava järjestää työaikansa henkilökohtaisten velvollisuuksien, etenkin lasten tai sairaiden perheenjäsenten hoitamisen, ohessa; painottaa, että työpaikalla tavoitettavissa olemisen lisääminen ei saisi johtaa syrjintään tai kielteisiin seurauksiin työhönotossa tai urakehityksessä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että uusien teknologisten mahdollisuuksien, kuten tekoälyn, edistymisellä on ratkaiseva merkitys tulevaisuuden työpaikkojen muovaamisessa ja työn tehokkuuden arvostamisessa eikä se saisi johtaa digitaalisten välineiden epäinhimilliseen käyttöön eikä herättää huolta yksityisyyden suojasta ja suhteettomasta ja laittomasta henkilötietojen keruusta ja työntekijöiden valvonnasta ja seurannasta; tähdentää, että työtilan ja työsuorituksen uusia seurantavälineitä, joiden avulla yritykset voivat seurata kattavasti työntekijöiden toimintaa, ei pitäisi nähdä mahdollisuutena harjoittaa työntekijöiden järjestelmällistä valvontaa; kehottaa työmarkkinaosapuolia sekä tietosuojavalvontaviranomaisia varmistamaan, että kaikkia työvoiman seurantavälineitä käytetään vain, kun se on välttämätöntä ja oikeasuhteista, ja huolehtimaan työntekijöiden oikeudesta yksityisyyteen ja itsemääräämisoikeuteen työssään; huomauttaa, että jos työntekijöillä on lupa käyttää työnantajan tarjoamia viestintäpalveluja yksityisiin tarkoituksiin, työnantajalla ei ole oikeutta tutustua viestinnän metadataan tai sisältöön ja että työntekijöille on annettava heidän tietojensa käsittelyä koskevaa koulutusta ja tietoa; palauttaa mieliin, että työsuhteissa työntekijän suostumusta henkilötietojen käsittelyyn ei yleensä voida pitää vapaaehtoisena eikä se näin ollen ole pätevä, sillä työntekijän (rekisteröity) ja työnantajan (rekisterinpitäjä) välillä on selvä vallan epätasapaino; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että työajan noudattamista ja ennustettavuutta pidetään olennaisena työntekijöiden ja heidän perheidensä terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi unionissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että komission, jäsenvaltioiden, työnantajien ja työntekijöiden on aktiivisesti tuettava ja kannustettava oikeutta olla tavoittamattomissa ja edistettävä tehokasta, perusteltua ja tasapainoista lähestymistapaa työssä käytettäviin digitaalisiin välineisiin sekä työaikaan ja tavoittamattomissa olemista koskevaan oikeuteen liittyviä tiedotustoimia ja valistus- ja koulutuskampanjoita; pitää tärkeänä digitaalisten välineiden järkevää käyttöä siten, että varmistetaan, että oikeus olla tavoittamattomissa ja kaikki muut oikeudet, joiden tarkoituksena on suojella työntekijöiden henkistä ja fyysistä terveyttä, pannaan tehokkaasti täytäntöön ja että ne vakiintuvat työkulttuurin aktiiviseksi osaksi unionissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | painottaa, että työnantajien ei pitäisi edellyttää työntekijöiden olevan suoraan tai epäsuorasti käytettävissä tai tavoitettavissa heidän työaikansa ulkopuolella ja että työntekijöiden ei pitäisi ottaa kollegoihinsa yhteyttä työasioissa sovitun työajan ulkopuolella; muistuttaa, että aika, jona työntekijä on työnantajan käytettävissä tai tavoitettavissa, on työaikaa; korostaa, että työelämän muuttuvan luonteen vuoksi on yhä tarpeellisempaa, että työntekijät saavat kattavasti tietoa työoloistaan ja -ehdoistaan voidakseen käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa ja että tiedottamisen olisi tapahduttava oikea-aikaisesti joko kirjallisessa tai digitaalisessa muodossa, johon työntekijöillä on helppo pääsy; huomauttaa, että työnantajien on annettava työntekijöille riittävästi tietoa, myös kirjallinen ilmoitus, jossa vahvistetaan työntekijöiden oikeus olla tavoittamattomissa, eli ainakin käytännön järjestelyt, jotka koskevat työtarkoituksessa käytettävien digitaalisten välineiden, mukaan lukien kaikki työhön liittyvät seuranta- tai valvontalaitteet, kytkemistä pois päältä, työajan kirjaamistapa, työnantajan terveys- ja turvallisuusarviointi ja toimenpiteet, joilla suojellaan työntekijöitä epäsuotuisalta kohtelulta ja pannaan täytäntöön työntekijöiden oikeus muutoksenhakuun; toteaa jälleen pitävänsä tärkeänä, että rajatyöntekijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että työntekijöille tiedotetaan asianmukaisesti, myös rajojen yli, heidän oikeudestaan olla tavoittamattomissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että työmarkkinaosapuolten on tärkeää varmistaa, että oikeus olla tavoittamattomissa pannaan tehokkaasti täytäntöön ja sen noudattamista valvotaan kansallisten käytäntöjen mukaisesti, ja painottaa, että niiden tässä yhteydessä jo tekemä työ olisi näin ollen otettava huomioon; katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijät voivat tosiasiallisesti käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa myös työehtosopimuksen avulla; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan täsmällisiä ja riittäviä mekanismeja, joilla varmistetaan suojelun vähimmäisvaatimukset unionin lainsäädännön mukaisesti ja kaikkien työntekijöiden oikeus olla tavoittamattomissa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että työntekijöitä, jotka käyttävät oikeuttaan olla tavoittamattomissa, suojellaan joutumasta uhreiksi ja muilta kielteisiltä seurauksilta ja että käytettävissä on valitusten tai tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden loukkausten käsittelyyn tarkoitettuja mekanismeja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että kaikki etäopiskeluna tapahtuva ammatillinen koulutus on laskettava työtoiminnaksi eikä sitä saa tarjota ylitöinä tai vapaapäivinä ilman asianmukaista korvausta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää tärkeänä, että tuetaan yksilöllistä koulutusta, jonka tarkoituksena on parantaa kaikkien työntekijöiden ja erityisesti vammaisten henkilöiden ja vanhempien kollegoiden tietoteknisiä taitoja, jotta varmistetaan heidän työnsä hyvä suorittaminen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota sisällyttämään oikeuden olla tavoittamattomissa uuteen työterveys- ja -turvallisuusstrategiaansa ja kehittämään nimenomaisesti uusia psykososiaalisia toimenpiteitä ja toimia työterveyden ja -turvallisuuden puitteissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pyytää komissiota esittämään SEUT 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan, yhdessä SEUT 153 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan kanssa, perusteella ehdotuksen säädökseksi oikeudesta olla tavoittamattomissa oheisessa liitteessä esitettyjä yksityiskohtaisia suosituksia noudattaen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että pyydetyllä ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja siihen liittyvät yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(2)  EYVL L 206, 29.7.1991, s. 19.

(3)  EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9.

(4)  EUVL L 186, 11.7.2019, s. 105.

(5)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(6)  PE 642.847, heinäkuu 2020; https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

(7)  Ks. mm. unionin tuomioistuimen tuomiot 5. lokakuuta 2004, Pfeiffer ym., C-397/01–C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, 93 kohta; 7. syyskuuta 2006, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, 36 kohta; 17. marraskuuta 2016, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, 27 kohta; 21. helmikuuta 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, 66 kohta; ja 14. toukokuuta 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, 60 kohta.

(8)  Tuomioistuimen tuomio 21. helmikuuta 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, 66 kohta.

(9)  Tuomioistuimen tuomio 14. toukokuuta 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, 60 kohta.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0033.

(11)  EUVL L 262, 7.10.2005, s. 1.

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/covid-19-unleashed-the-potential-for-telework-how-are-workers-coping

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27. huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(14)  Messenger, ILO, lainattu Euroopan parlamentin tutkimuspalveluun (EPRS) kuuluvan Euroopan tason lisäarvoyksikön laatimassa Euroopan tason lisäarvon arviointia koskevassa tutkimuksessa ”The right to disconnect” (PE 642.847, heinäkuu 2020): https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

PYYDETYN LAINSÄÄDÄNTÖEHDOTUKSEN TEKSTI

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI

oikeudesta olla tavoittamattomissa

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan yhdessä sen 153 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan kanssa,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdassa määrätään, että unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa työympäristön parantamisen alalla työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi, työehtojen alalla sekä miesten ja naisten tasa-arvon alalla asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla ja heidän kohteluaan työssä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdassa määrätään, että unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa työympäristön parantamisen alalla työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi, työehtojen alalla sekä miesten ja naisten tasa-arvon alalla asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla ja heidän kohteluaan työssä.

| (2) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 31 artiklassa määrätään, että jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin ja työehtoihin ja oikeus enimmäistyöajan rajoitukseen sekä päivittäisiin ja viikoittaisiin lepojaksoihin ja palkalliseen vuosilomaan. Perusoikeuskirjan 30 artiklassa määrätään oikeudesta suojaan perusteettomalta irtisanomiselta, ja perusoikeuskirjan 20 ja 21 artiklassa määrätään yhdenvertaisuudesta lain edessä ja kielletään syrjintä. Perusoikeuskirjan 23 artiklassa edellytetään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa kaikilla aloilla, työelämä ja palkkaus mukaan lukien. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 31 artiklassa määrätään, että jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin ja työehtoihin ja oikeus enimmäistyöajan rajoitukseen sekä päivittäisiin ja viikoittaisiin lepojaksoihin ja palkalliseen vuosilomaan. Perusoikeuskirjan 30 artiklassa määrätään oikeudesta suojaan perusteettomalta irtisanomiselta, ja perusoikeuskirjan 20 ja 21 artiklassa määrätään yhdenvertaisuudesta lain edessä ja kielletään syrjintä. Perusoikeuskirjan 23 artiklassa edellytetään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa kaikilla aloilla, työelämä ja palkkaus mukaan lukien.

| (3) | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määrätään, että työntekijöillä on työsuhteen tyypistä ja kestosta riippumatta oikeus oikeudenmukaiseen ja yhdenvertaiseen kohteluun työolojen osalta, että työnantajille on varmistettava riittävä joustavuus, jotta ne voivat mukautua nopeasti taloustilanteen muutoksiin, että edistetään innovatiivisia työn muotoja, joilla varmistetaan laadukkaat työolot, ja että epävarmoihin työoloihin johtavat työsuhteet on estettävä esimerkiksi kieltämällä epätyypillisten työsopimusten väärinkäyttö (periaate 5). Siinä määrätään myös, että työntekijöillä on työsuhteensa alussa oikeus saada kirjallisesti tiedot työsuhteesta johtuvista oikeuksistaan ja velvoitteistaan (periaate 7), että työmarkkinaosapuolia on kuultava talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa kansallisten käytäntöjen mukaisesti (periaate 8), että vanhemmilla ja henkilöillä, joilla on hoitovelvollisuuksia, on oikeus kohtuulliseen lomaan ja joustaviin työjärjestelyihin (periaate 9) ja että työntekijöillä on oikeus terveelliseen, turvalliseen ja asianmukaiseen työympäristöön ja tietosuojaan sekä oikeus työympäristöön, joka on mukautettu heidän ammatillisiin tarpeisiinsa ja joka mahdollistaa heille pidemmän osallistumisen työmarkkinoille (periaate 10). |
| --- | --- |

(3)

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määrätään, että työntekijöillä on työsuhteen tyypistä ja kestosta riippumatta oikeus oikeudenmukaiseen ja yhdenvertaiseen kohteluun työolojen osalta, että työnantajille on varmistettava riittävä joustavuus, jotta ne voivat mukautua nopeasti taloustilanteen muutoksiin, että edistetään innovatiivisia työn muotoja, joilla varmistetaan laadukkaat työolot, ja että epävarmoihin työoloihin johtavat työsuhteet on estettävä esimerkiksi kieltämällä epätyypillisten työsopimusten väärinkäyttö (periaate 5). Siinä määrätään myös, että työntekijöillä on työsuhteensa alussa oikeus saada kirjallisesti tiedot työsuhteesta johtuvista oikeuksistaan ja velvoitteistaan (periaate 7), että työmarkkinaosapuolia on kuultava talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa kansallisten käytäntöjen mukaisesti (periaate 8), että vanhemmilla ja henkilöillä, joilla on hoitovelvollisuuksia, on oikeus kohtuulliseen lomaan ja joustaviin työjärjestelyihin (periaate 9) ja että työntekijöillä on oikeus terveelliseen, turvalliseen ja asianmukaiseen työympäristöön ja tietosuojaan sekä oikeus työympäristöön, joka on mukautettu heidän ammatillisiin tarpeisiinsa ja joka mahdollistaa heille pidemmän osallistumisen työmarkkinoille (periaate 10).

| (4) | Tässä direktiivissä otetaan huomioon Kansainvälisen työjärjestön yleissopimukset ja suositukset, jotka koskevat työajan järjestämistä, erityisesti vuonna 1919 työajan rajoittamisesta teollisuusyrityksissä tehty yleissopimus nro 1, vuonna 1930 liikkeiden ja toimistojen työajan säännöstelystä tehty yleissopimus nro 30, vuonna 1981 annettu työehtosopimusmenettelyn edistämistä koskeva suositus nro 163, vuonna 1981 tehty perheenhuoltovelvollisuuksia omaavia työntekijöitä koskeva yleissopimus nro 156 ja siihen liittyvä suositus nro 165 sekä vuonna 2019 annettu ILO:n satavuotisjulistus työn tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

(4)

Tässä direktiivissä otetaan huomioon Kansainvälisen työjärjestön yleissopimukset ja suositukset, jotka koskevat työajan järjestämistä, erityisesti vuonna 1919 työajan rajoittamisesta teollisuusyrityksissä tehty yleissopimus nro 1, vuonna 1930 liikkeiden ja toimistojen työajan säännöstelystä tehty yleissopimus nro 30, vuonna 1981 annettu työehtosopimusmenettelyn edistämistä koskeva suositus nro 163, vuonna 1981 tehty perheenhuoltovelvollisuuksia omaavia työntekijöitä koskeva yleissopimus nro 156 ja siihen liittyvä suositus nro 165 sekä vuonna 2019 annettu ILO:n satavuotisjulistus työn tulevaisuudesta.

| (5) | Tässä direktiivissä otetaan myös huomioon 3. toukokuuta 1996 hyväksytty Euroopan neuvoston uudistettu Euroopan sosiaalinen peruskirja ja erityisesti sen 2 artikla (joka koskee oikeutta oikeudenmukaisiin työsuhteen ehtoihin, mukaan lukien kohtuulliset työ- ja lepoajat), 3 artikla (joka koskee oikeutta turvallisiin ja terveellisiin työolosuhteisiin), 6 artikla (joka koskee kollektiivista neuvotteluoikeutta) ja 27 artikla (joka koskee perheenhuoltovelvollisuuksia omaavien työntekijöiden suojelua). |
| --- | --- |

(5)

Tässä direktiivissä otetaan myös huomioon 3. toukokuuta 1996 hyväksytty Euroopan neuvoston uudistettu Euroopan sosiaalinen peruskirja ja erityisesti sen 2 artikla (joka koskee oikeutta oikeudenmukaisiin työsuhteen ehtoihin, mukaan lukien kohtuulliset työ- ja lepoajat), 3 artikla (joka koskee oikeutta turvallisiin ja terveellisiin työolosuhteisiin), 6 artikla (joka koskee kollektiivista neuvotteluoikeutta) ja 27 artikla (joka koskee perheenhuoltovelvollisuuksia omaavien työntekijöiden suojelua).

| (6) | Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 24 artiklassa todetaan, että jokaisella on oikeus lepoon ja vapaa-aikaan, mukaan lukien kohtuullinen työajan rajoittaminen ja kausittaiset palkalliset lomat. |
| --- | --- |

(6)

Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 24 artiklassa todetaan, että jokaisella on oikeus lepoon ja vapaa-aikaan, mukaan lukien kohtuullinen työajan rajoittaminen ja kausittaiset palkalliset lomat.

| (7) | Digitaaliset välineet antavat työntekijöille mahdollisuuden työskennellä mistä ja milloin tahansa ja voivat asianmukaisesti käytettyinä auttaa parantamaan työntekijöiden työ- ja yksityiselämän tasapainoa tarjoamalla heille joustoa heidän yksityiselämänsä organisointiin. Digitaalisten välineiden, kuten tieto- ja viestintätekniikan, käytöllä työtarkoituksiin voi kuitenkin olla myös kielteisiä vaikutuksia, kuten se, että ne johtavat työajan pidentymiseen kannustamalla työntekijöitä työskentelemään työajan ulkopuolella, työn määrän kasvuun sekä työajan ja vapaa-ajan välisten rajojen hämärtymiseen. Jos tällaisia digitaalisia välineitä käytetään muulloinkin kuin työaikana, ne voivat vaikuttaa haitallisesti työntekijöiden yksityiselämään. Digitaaliset välineet voivat vaikeuttaa erityisesti terveen työ- ja yksityiselämän tasapainon löytämistä työntekijöille, joilla on palkattomia hoivavelvoitteita. Naiset käyttävät miehiä enemmän aikaa hoivavelvoitteiden täyttämiseen, tekevät vähemmän työtunteja palkkatyössä ja saattavat jäädä kokonaan pois palkkatyöstä. |
| --- | --- |

(7)

Digitaaliset välineet antavat työntekijöille mahdollisuuden työskennellä mistä ja milloin tahansa ja voivat asianmukaisesti käytettyinä auttaa parantamaan työntekijöiden työ- ja yksityiselämän tasapainoa tarjoamalla heille joustoa heidän yksityiselämänsä organisointiin. Digitaalisten välineiden, kuten tieto- ja viestintätekniikan, käytöllä työtarkoituksiin voi kuitenkin olla myös kielteisiä vaikutuksia, kuten se, että ne johtavat työajan pidentymiseen kannustamalla työntekijöitä työskentelemään työajan ulkopuolella, työn määrän kasvuun sekä työajan ja vapaa-ajan välisten rajojen hämärtymiseen. Jos tällaisia digitaalisia välineitä käytetään muulloinkin kuin työaikana, ne voivat vaikuttaa haitallisesti työntekijöiden yksityiselämään. Digitaaliset välineet voivat vaikeuttaa erityisesti terveen työ- ja yksityiselämän tasapainon löytämistä työntekijöille, joilla on palkattomia hoivavelvoitteita. Naiset käyttävät miehiä enemmän aikaa hoivavelvoitteiden täyttämiseen, tekevät vähemmän työtunteja palkkatyössä ja saattavat jäädä kokonaan pois palkkatyöstä.

| (8) | Työtarkoituksiin käytettävät digitaaliset välineet voivat aiheuttaa jatkuvaa painetta ja stressiä, vaikuttaa haitallisesti työntekijöiden fyysiseen terveyteen, mielenterveyteen ja hyvinvointiin sekä johtaa psykososiaalisiin tai muihin työperäisiin sairauksiin, kuten ahdistukseen, masennukseen, työuupumukseen, teknologiastressiin, univaikeuksiin ja tuki- ja liikuntaelimistön sairauksiin. Nämä kaikki vaikutukset lisäävät työnantajiin ja sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuvaa rasitusta sekä riskiä, että työntekijöiden oikeutta heidän terveellisiin ja turvallisiin työoloihin loukataan. Kun otetaan huomioon haasteet, jotka liittyvät digitaalisten välineiden käytön huomattavaan lisääntymiseen työssä, epätyypillisiin työsuhteisiin ja etätyöjärjestelyihin erityisesti covid-19-kriisin seurauksena lisääntyneen etätyön yhteydessä ja jotka lisäävät työperäistä stressiä ja hämärtävät työ- ja yksityiselämän välistä rajaa, on käynyt entistä tärkeämmäksi varmistaa, että työntekijät voivat käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa. |
| --- | --- |

(8)

Työtarkoituksiin käytettävät digitaaliset välineet voivat aiheuttaa jatkuvaa painetta ja stressiä, vaikuttaa haitallisesti työntekijöiden fyysiseen terveyteen, mielenterveyteen ja hyvinvointiin sekä johtaa psykososiaalisiin tai muihin työperäisiin sairauksiin, kuten ahdistukseen, masennukseen, työuupumukseen, teknologiastressiin, univaikeuksiin ja tuki- ja liikuntaelimistön sairauksiin. Nämä kaikki vaikutukset lisäävät työnantajiin ja sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuvaa rasitusta sekä riskiä, että työntekijöiden oikeutta heidän terveellisiin ja turvallisiin työoloihin loukataan. Kun otetaan huomioon haasteet, jotka liittyvät digitaalisten välineiden käytön huomattavaan lisääntymiseen työssä, epätyypillisiin työsuhteisiin ja etätyöjärjestelyihin erityisesti covid-19-kriisin seurauksena lisääntyneen etätyön yhteydessä ja jotka lisäävät työperäistä stressiä ja hämärtävät työ- ja yksityiselämän välistä rajaa, on käynyt entistä tärkeämmäksi varmistaa, että työntekijät voivat käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa.

| (9) | Digitaaliteknologian käytön lisääntyminen on muuttanut työn perinteisiä malleja ja luonut jatkuvan tavoitettavissa olemisen ja ainaisen käytettävissä olemisen kulttuurin. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa työntekijöiden perusoikeuksien suojelu, oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot, mukaan lukien heidän oikeutensa oikeudenmukaiseen palkkaan, ja työajan toteuttaminen, terveys ja turvallisuus sekä miesten ja naisten välinen tasa-arvo. |
| --- | --- |

(9)

Digitaaliteknologian käytön lisääntyminen on muuttanut työn perinteisiä malleja ja luonut jatkuvan tavoitettavissa olemisen ja ainaisen käytettävissä olemisen kulttuurin. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa työntekijöiden perusoikeuksien suojelu, oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot, mukaan lukien heidän oikeutensa oikeudenmukaiseen palkkaan, ja työajan toteuttaminen, terveys ja turvallisuus sekä miesten ja naisten välinen tasa-arvo.

| (10) | Oikeus olla tavoittamattomissa viittaa työntekijöiden oikeuteen olla osallistumatta työhön liittyvään toimintaan tai viestintään työajan ulkopuolella digitaalisten välineiden, kuten puhelujen, sähköpostiviestien tai muiden viestien, avulla. Oikeuden olla tavoittamattomissa olisi annettava työntekijöille oikeus lopettaa työhön liittyvien välineiden käyttö ja olla vastaamatta työnantajan pyyntöihin työajan ulkopuolella ilman riskiä kielteisistä seurauksista, kuten irtisanomisesta tai muista kostotoimista. Käänteisesti työnantajien ei pitäisi vaatia työntekijöitä työskentelemään työajan ulkopuolella. Työnantajien ei pitäisi edistää ainaisen käytettävissä olemisen kulttuuria, jossa selvästi suositaan työntekijöitä, jotka luopuvat oikeudestaan olla tavoittamattomissa, niihin nähden, jotka eivät luovu siitä. Jos työntekijät ilmoittavat tapauksista, joissa oikeutta olla tavoittamattomissa ei noudateta työpaikalla, heitä ei pitäisi rangaista. |
| --- | --- |

(10)

Oikeus olla tavoittamattomissa viittaa työntekijöiden oikeuteen olla osallistumatta työhön liittyvään toimintaan tai viestintään työajan ulkopuolella digitaalisten välineiden, kuten puhelujen, sähköpostiviestien tai muiden viestien, avulla. Oikeuden olla tavoittamattomissa olisi annettava työntekijöille oikeus lopettaa työhön liittyvien välineiden käyttö ja olla vastaamatta työnantajan pyyntöihin työajan ulkopuolella ilman riskiä kielteisistä seurauksista, kuten irtisanomisesta tai muista kostotoimista. Käänteisesti työnantajien ei pitäisi vaatia työntekijöitä työskentelemään työajan ulkopuolella. Työnantajien ei pitäisi edistää ainaisen käytettävissä olemisen kulttuuria, jossa selvästi suositaan työntekijöitä, jotka luopuvat oikeudestaan olla tavoittamattomissa, niihin nähden, jotka eivät luovu siitä. Jos työntekijät ilmoittavat tapauksista, joissa oikeutta olla tavoittamattomissa ei noudateta työpaikalla, heitä ei pitäisi rangaista.

| (11) | Oikeutta olla tavoittamattomissa olisi sovellettava kaikkiin työntekijöihin ja kaikkiin aloihin, sekä julkiseen että yksityiseen sektoriin, ja sen noudattamista olisi valvottava tosiasiallisesti. Tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden tarkoituksena on varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden sekä oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen suojelu, mukaan lukien työ- ja yksityiselämän tasapaino. |
| --- | --- |

(11)

Oikeutta olla tavoittamattomissa olisi sovellettava kaikkiin työntekijöihin ja kaikkiin aloihin, sekä julkiseen että yksityiseen sektoriin, ja sen noudattamista olisi valvottava tosiasiallisesti. Tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden tarkoituksena on varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden sekä oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen suojelu, mukaan lukien työ- ja yksityiselämän tasapaino.

| (12) | Tällä hetkellä ei ole olemassa unionin lainsäädäntöä, jolla nimenomaisesti säänneltäisiin oikeutta olla tavoittamattomissa, ja alan lainsäädäntö vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Neuvoston direktiivien 89/391/ETY (4) ja 91/383/ETY (5) tarkoituksena on kuitenkin kannustaa parantamaan pysyvässä, määräaikaisessa tai tilapäisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden työturvallisuutta ja -terveyttä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/88/EY (6) vahvistetaan turvallisuutta ja terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset työajan järjestämisen, myös sallitun enimmäistyöajan ja vähimmäislepoajan osalta, joita on noudatettava. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1152 (7) tarkoituksena on parantaa työehtoja edistämällä avoimempaa ja ennakoitavampaa työllisyyttä, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1158 (8) säädetään vähimmäisvaatimuksista, joilla helpotetaan vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista. |
| --- | --- |

(12)

Tällä hetkellä ei ole olemassa unionin lainsäädäntöä, jolla nimenomaisesti säänneltäisiin oikeutta olla tavoittamattomissa, ja alan lainsäädäntö vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Neuvoston direktiivien 89/391/ETY (4) ja 91/383/ETY (5) tarkoituksena on kuitenkin kannustaa parantamaan pysyvässä, määräaikaisessa tai tilapäisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden työturvallisuutta ja -terveyttä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/88/EY (6) vahvistetaan turvallisuutta ja terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset työajan järjestämisen, myös sallitun enimmäistyöajan ja vähimmäislepoajan osalta, joita on noudatettava. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1152 (7) tarkoituksena on parantaa työehtoja edistämällä avoimempaa ja ennakoitavampaa työllisyyttä, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1158 (8) säädetään vähimmäisvaatimuksista, joilla helpotetaan vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista.

| (13) | Direktiivin 2003/88/EY mukaan unionin työntekijöillä on oikeus turvallisuutta ja terveyttä koskeviin vähimmäisvaatimuksiin työajan järjestämisessä. Tältä osin kyseisessä direktiivissä säädetään vuorokautisesta lepoajasta, tauoista, viikoittaisesta lepoajasta, viikoittaisesta enimmäistyöajasta ja vuosilomasta, ja sillä säännellään tiettyjä yötyöhön, vuorotyöhön ja työskentelytapoihin liittyviä seikkoja. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan päivystysaikaa, jonka aikana työntekijän on oltava fyysisesti läsnä työnantajan määrittämässä paikassa, on pidettävä ”kokonaisuudessaan ... työaikana, riippumatta siitä, että työntekijä ei tämän päivystyksen aikana suorita jatkuvasti työtehtäviä” (9) ja että päivystysaikaa, jonka työntekijä on velvollinen viettämään kotona ollessaan työnantajan käytettävissä, on pidettävä työaikana (10). Lisäksi Euroopan unionin tuomioistuin on tulkinnut vähimmäislepoaikoja ”yhteisön sosiaalioikeuden sääntöinä, jotka ovat erityisen tärkeitä ja joita on sovellettava jokaiseen työntekijään sellaisena vähimmäisvaatimuksena, joka on tarpeen hänen turvallisuutensa ja terveytensä suojelemiseksi” (11). Direktiivissä 2003/88/EY ei kuitenkaan säädetä nimenomaisesti työntekijän oikeudesta olla tavoittamattomissa eikä vaadita työntekijöitä olemaan tavoitettavissa työajan ulkopuolella, lepotaukojen aikana tai muuna työajan ulkopuolisena aikana, mutta siinä säädetään oikeudesta keskeytymättömiin päivittäisiin, viikoittaisiin ja vuosittaisiin lepoaikoihin, joiden aikana työntekijän ei pitäisi olla tavoitettavissa. Ei myöskään ole olemassa nimenomaista unionin säännöstä, jolla pantaisiin täytäntöön oikeus olla olematta käytettävissä aina (sopimuksessa vahvistetun) työajan ulkopuolella. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivin 2003/88/EY mukaan unionin työntekijöillä on oikeus turvallisuutta ja terveyttä koskeviin vähimmäisvaatimuksiin työajan järjestämisessä. Tältä osin kyseisessä direktiivissä säädetään vuorokautisesta lepoajasta, tauoista, viikoittaisesta lepoajasta, viikoittaisesta enimmäistyöajasta ja vuosilomasta, ja sillä säännellään tiettyjä yötyöhön, vuorotyöhön ja työskentelytapoihin liittyviä seikkoja. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan päivystysaikaa, jonka aikana työntekijän on oltava fyysisesti läsnä työnantajan määrittämässä paikassa, on pidettävä ”kokonaisuudessaan ... työaikana, riippumatta siitä, että työntekijä ei tämän päivystyksen aikana suorita jatkuvasti työtehtäviä” (9) ja että päivystysaikaa, jonka työntekijä on velvollinen viettämään kotona ollessaan työnantajan käytettävissä, on pidettävä työaikana (10). Lisäksi Euroopan unionin tuomioistuin on tulkinnut vähimmäislepoaikoja ”yhteisön sosiaalioikeuden sääntöinä, jotka ovat erityisen tärkeitä ja joita on sovellettava jokaiseen työntekijään sellaisena vähimmäisvaatimuksena, joka on tarpeen hänen turvallisuutensa ja terveytensä suojelemiseksi” (11). Direktiivissä 2003/88/EY ei kuitenkaan säädetä nimenomaisesti työntekijän oikeudesta olla tavoittamattomissa eikä vaadita työntekijöitä olemaan tavoitettavissa työajan ulkopuolella, lepotaukojen aikana tai muuna työajan ulkopuolisena aikana, mutta siinä säädetään oikeudesta keskeytymättömiin päivittäisiin, viikoittaisiin ja vuosittaisiin lepoaikoihin, joiden aikana työntekijän ei pitäisi olla tavoitettavissa. Ei myöskään ole olemassa nimenomaista unionin säännöstä, jolla pantaisiin täytäntöön oikeus olla olematta käytettävissä aina (sopimuksessa vahvistetun) työajan ulkopuolella.

| (14) | Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut, että direktiiveissä 89/391/ETY ja 2003/88/EY edellytetään, että työnantajat perustavat järjestelmän, jonka avulla voidaan mitata kunkin työntekijän päivittäinen työaika, ja että tällainen järjestelmä on ”objektiivinen, luotettava ja helposti saatavilla oleva” (12). |
| --- | --- |

(14)

Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut, että direktiiveissä 89/391/ETY ja 2003/88/EY edellytetään, että työnantajat perustavat järjestelmän, jonka avulla voidaan mitata kunkin työntekijän päivittäinen työaika, ja että tällainen järjestelmä on ”objektiivinen, luotettava ja helposti saatavilla oleva” (12).

| (15) | Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut oikeuskäytännössään perusteet työntekijän aseman määrittämiseksi. Tuomioistuimen tulkinta näistä arviointiperusteista olisi otettava huomioon tämän direktiivin täytäntöönpanossa. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat kaikki työntekijät sekä yksityisellä että julkisella sektorilla, mukaan lukien tarvittaessa työhön kutsuttavat työntekijät, osa-aikatyöntekijät, pätkätyöntekijät, maksusitoumuksen perusteella työskentelevät työntekijät, alustatyöntekijät, harjoittelijat ja oppisopimuskoulutuksessa olevat, edellyttäen, että he täyttävät nämä kriteerit. Kansallisessa lainsäädännössä määritellyn itsenäisen ammatinharjoittajan aseman väärinkäyttö joko jäsenvaltion tasolla tai rajat ylittävissä tilanteissa on yksi väärin ilmoitetun työn muoto, joka liittyy usein pimeään työhön. Näennäisyrittäjyydellä tarkoitetaan sitä, että tiettyjen lakisääteisten tai verovelvollisuuksien välttämiseksi henkilö ilmoitetaan itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi, vaikka hän täyttää tyypilliset työsuhteessa olevaa työntekijää koskevat edellytykset. Tällaisten henkilöiden olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan. Työsuhteen olemassaolon määrittämisen olisi perustuttava työn tosiasialliseen suorittamiseen liittyviin tosiseikkoihin eikä osapuolten kuvaukseen suhteesta. Tässä direktiivissä työntekijällä tarkoitetaan jokaista työntekijää, jolla on unionin tuomioistuimen kriteerit täyttävä työsuhde. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut oikeuskäytännössään perusteet työntekijän aseman määrittämiseksi. Tuomioistuimen tulkinta näistä arviointiperusteista olisi otettava huomioon tämän direktiivin täytäntöönpanossa. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat kaikki työntekijät sekä yksityisellä että julkisella sektorilla, mukaan lukien tarvittaessa työhön kutsuttavat työntekijät, osa-aikatyöntekijät, pätkätyöntekijät, maksusitoumuksen perusteella työskentelevät työntekijät, alustatyöntekijät, harjoittelijat ja oppisopimuskoulutuksessa olevat, edellyttäen, että he täyttävät nämä kriteerit. Kansallisessa lainsäädännössä määritellyn itsenäisen ammatinharjoittajan aseman väärinkäyttö joko jäsenvaltion tasolla tai rajat ylittävissä tilanteissa on yksi väärin ilmoitetun työn muoto, joka liittyy usein pimeään työhön. Näennäisyrittäjyydellä tarkoitetaan sitä, että tiettyjen lakisääteisten tai verovelvollisuuksien välttämiseksi henkilö ilmoitetaan itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi, vaikka hän täyttää tyypilliset työsuhteessa olevaa työntekijää koskevat edellytykset. Tällaisten henkilöiden olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan. Työsuhteen olemassaolon määrittämisen olisi perustuttava työn tosiasialliseen suorittamiseen liittyviin tosiseikkoihin eikä osapuolten kuvaukseen suhteesta. Tässä direktiivissä työntekijällä tarkoitetaan jokaista työntekijää, jolla on unionin tuomioistuimen kriteerit täyttävä työsuhde.

| (16) | Tavanomaiset työsopimukset ovat vähentyneet viime vuosikymmeninä ja epätyypilliset tai joustavat työjärjestelyt ovat yleistyneet suurelta osin taloudellisen toiminnan digitalisoitumisen vuoksi. Tietyntyyppisestä epätyypillisestä työstä on olemassa unionin lainsäädäntöä. Neuvoston direktiivillä 97/81/EY (13) pannaan täytäntöön Euroopan tason työmarkkinaosapuolten välinen osa-aikatyötä koskeva puitesopimus, ja sen tarkoituksena on poistaa osa-aikatyöntekijöihin kohdistuva syrjintä, parantaa osa-aikatyön laatua, helpottaa vapaaehtoisen osa-aikatyön kehittämistä ja edistää työajan joustavaa järjestämistä työnantajien ja työntekijöiden tarpeet huomioon ottaen. Neuvoston direktiivillä 1999/70/EY (14) pannaan täytäntöön Euroopan tason työmarkkinaosapuolten välinen määräaikaisia työsopimuksia koskeva puitesopimus, ja sen tarkoituksena on parantaa määräaikaisen työn laatua varmistamalla syrjimättömyyden periaatteen soveltaminen ja estämällä perättäisten määräaikaisten työsopimusten tai työsuhteiden väärinkäyttö. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/104/EY (15), joka annettiin sen jälkeen, kun Euroopan tason työmarkkinaosapuolet jättivät hyväksymättä puitesopimuksen, tarkoituksena on varmistaa vuokratyöntekijöiden suojelu ja parantaa vuokratyön laatua varmistamalla yhdenvertainen kohtelu ja tunnustamalla vuokratyövoimaa välittävät yritykset työnantajiksi samalla kun otetaan huomioon tarve luoda asianmukaiset puitteet vuokratyön käytölle, jotta voidaan edistää tehokkaasti työpaikkojen luomista ja joustavien työmuotojen kehittämistä. |
| --- | --- |

(16)

Tavanomaiset työsopimukset ovat vähentyneet viime vuosikymmeninä ja epätyypilliset tai joustavat työjärjestelyt ovat yleistyneet suurelta osin taloudellisen toiminnan digitalisoitumisen vuoksi. Tietyntyyppisestä epätyypillisestä työstä on olemassa unionin lainsäädäntöä. Neuvoston direktiivillä 97/81/EY (13) pannaan täytäntöön Euroopan tason työmarkkinaosapuolten välinen osa-aikatyötä koskeva puitesopimus, ja sen tarkoituksena on poistaa osa-aikatyöntekijöihin kohdistuva syrjintä, parantaa osa-aikatyön laatua, helpottaa vapaaehtoisen osa-aikatyön kehittämistä ja edistää työajan joustavaa järjestämistä työnantajien ja työntekijöiden tarpeet huomioon ottaen. Neuvoston direktiivillä 1999/70/EY (14) pannaan täytäntöön Euroopan tason työmarkkinaosapuolten välinen määräaikaisia työsopimuksia koskeva puitesopimus, ja sen tarkoituksena on parantaa määräaikaisen työn laatua varmistamalla syrjimättömyyden periaatteen soveltaminen ja estämällä perättäisten määräaikaisten työsopimusten tai työsuhteiden väärinkäyttö. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/104/EY (15), joka annettiin sen jälkeen, kun Euroopan tason työmarkkinaosapuolet jättivät hyväksymättä puitesopimuksen, tarkoituksena on varmistaa vuokratyöntekijöiden suojelu ja parantaa vuokratyön laatua varmistamalla yhdenvertainen kohtelu ja tunnustamalla vuokratyövoimaa välittävät yritykset työnantajiksi samalla kun otetaan huomioon tarve luoda asianmukaiset puitteet vuokratyön käytölle, jotta voidaan edistää tehokkaasti työpaikkojen luomista ja joustavien työmuotojen kehittämistä.

| (17) | Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet hyväksyivät etätyötä koskevan puitesopimuksen heinäkuussa 2002 ja digitalisointia koskevan puitesopimuksen kesäkuussa 2020. Digitalisointia koskevassa puitesopimuksessa määrätään mahdollisista toimenpiteistä, joista työmarkkinaosapuolet sopivat ja jotka koskevat työntekijöiden tavoitettavissa ja tavoittamattomissa olemista. Vuonna 2002 tapahtuneen etätyötä koskevan puitesopimuksen hyväksymisen jälkeisen kehityksen perusteella on käynyt ilmeiseksi, että sopimuksen joidenkin osien arviointi ja unionin tason oikeudellinen kehys ovat tarpeen. |
| --- | --- |

(17)

Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet hyväksyivät etätyötä koskevan puitesopimuksen heinäkuussa 2002 ja digitalisointia koskevan puitesopimuksen kesäkuussa 2020. Digitalisointia koskevassa puitesopimuksessa määrätään mahdollisista toimenpiteistä, joista työmarkkinaosapuolet sopivat ja jotka koskevat työntekijöiden tavoitettavissa ja tavoittamattomissa olemista. Vuonna 2002 tapahtuneen etätyötä koskevan puitesopimuksen hyväksymisen jälkeisen kehityksen perusteella on käynyt ilmeiseksi, että sopimuksen joidenkin osien arviointi ja unionin tason oikeudellinen kehys ovat tarpeen.

| (18) | Direktiivin 2008/104/EY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että työntekijän käsite on määriteltävä kansallisessa lainsäädännössä. Unionin tuomioistuin on kuitenkin päättänyt, että sen vakiintuneessa oikeuskäytännössä vahvistettuja perusteita on sovellettava arvioitaessa, onko henkilö työntekijän asemassa. Ratkaisevaa on erityisesti se, ”että henkilö tekee ... toiselle tämän johdon alaisena suorituksia vastiketta vastaan, eikä sillä, millaiseksi kyseinen suhde katsotaan kansallisessa oikeudessa, tai kyseisen suhteen muodolla taikka näiden kahden henkilön välisen oikeudellisen suhteen luonteella ole tältä kannalta määräävää vaikutusta” (16). |
| --- | --- |

(18)

Direktiivin 2008/104/EY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että työntekijän käsite on määriteltävä kansallisessa lainsäädännössä. Unionin tuomioistuin on kuitenkin päättänyt, että sen vakiintuneessa oikeuskäytännössä vahvistettuja perusteita on sovellettava arvioitaessa, onko henkilö työntekijän asemassa. Ratkaisevaa on erityisesti se, ”että henkilö tekee ... toiselle tämän johdon alaisena suorituksia vastiketta vastaan, eikä sillä, millaiseksi kyseinen suhde katsotaan kansallisessa oikeudessa, tai kyseisen suhteen muodolla taikka näiden kahden henkilön välisen oikeudellisen suhteen luonteella ole tältä kannalta määräävää vaikutusta” (16).

| (19) | Eräät jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimiin säännelläkseen digitaalisia välineitä työssään käyttävien työntekijöiden oikeutta olla tavoittamattomissa. Toiset jäsenvaltiot edistävät digitaalisten välineiden käyttöä työtarkoituksiin puuttumatta erityisesti riskeihin, kolmas ryhmä jäsenvaltioita soveltaa digitaalisten välineiden käyttöön yleistä lainsäädäntöä ja neljännellä ryhmällä ei ole erityistä lainsäädäntöä (17). Unionin tason toimilla tällä alalla säädettäisiin vähimmäisvaatimuksista, joilla suojellaan unionissa kaikkia digitaalisia välineitä työtarkoituksiin työntekijöitä, ja nimenomaisesti heidän oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja koskevista perusoikeuksistaan. |
| --- | --- |

(19)

Eräät jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimiin säännelläkseen digitaalisia välineitä työssään käyttävien työntekijöiden oikeutta olla tavoittamattomissa. Toiset jäsenvaltiot edistävät digitaalisten välineiden käyttöä työtarkoituksiin puuttumatta erityisesti riskeihin, kolmas ryhmä jäsenvaltioita soveltaa digitaalisten välineiden käyttöön yleistä lainsäädäntöä ja neljännellä ryhmällä ei ole erityistä lainsäädäntöä (17). Unionin tason toimilla tällä alalla säädettäisiin vähimmäisvaatimuksista, joilla suojellaan unionissa kaikkia digitaalisia välineitä työtarkoituksiin työntekijöitä, ja nimenomaisesti heidän oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja koskevista perusoikeuksistaan.

| (20) | Tämän direktiivin tarkoituksena on parantaa kaikkien työntekijöiden työoloja ja -ehtoja säätämällä vähimmäisvaatimuksista, jotka koskevat oikeutta olla tavoittamattomissa. Direktiivi olisi pantava täytäntöön siten, että noudattaen täysin direktiiveissä 89/391/ETY, 2003/88/EY, (EU) 2019/1152 ja (EU) 2019/1158 vahvistettuja vaatimuksia, eikä sillä saisi olla kielteisiä vaikutuksia työntekijöihin. |
| --- | --- |

(20)

Tämän direktiivin tarkoituksena on parantaa kaikkien työntekijöiden työoloja ja -ehtoja säätämällä vähimmäisvaatimuksista, jotka koskevat oikeutta olla tavoittamattomissa. Direktiivi olisi pantava täytäntöön siten, että noudattaen täysin direktiiveissä 89/391/ETY, 2003/88/EY, (EU) 2019/1152 ja (EU) 2019/1158 vahvistettuja vaatimuksia, eikä sillä saisi olla kielteisiä vaikutuksia työntekijöihin.

| (21) | Työmarkkinaosapuolten olisi voitava sopia työehtosopimuksella tai työnantajayrityksen tasolla käytännön järjestelyistä, jotka koskevat työntekijän oikeutta olla tavoittamattomissa ja sitä, miten työnantaja panee kyseisen oikeuden täytäntöön. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava esimerkiksi kansallisten työtarkastusviranomaisten avulla, että työnantajat antavat työntekijöille ilmoituksen näistä käytännön järjestelyistä. |
| --- | --- |

(21)

Työmarkkinaosapuolten olisi voitava sopia työehtosopimuksella tai työnantajayrityksen tasolla käytännön järjestelyistä, jotka koskevat työntekijän oikeutta olla tavoittamattomissa ja sitä, miten työnantaja panee kyseisen oikeuden täytäntöön. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava esimerkiksi kansallisten työtarkastusviranomaisten avulla, että työnantajat antavat työntekijöille ilmoituksen näistä käytännön järjestelyistä.

| (22) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että työnantajat perustavat puolueettoman, luotettavan ja helppokäyttöisen järjestelmän, jonka avulla voidaan mitata kunkin työntekijän päivittäinen työaika unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti sen 14. toukokuuta 2019 asiassa Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18) antaman tuomion mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että työnantajat perustavat puolueettoman, luotettavan ja helppokäyttöisen järjestelmän, jonka avulla voidaan mitata kunkin työntekijän päivittäinen työaika unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti sen 14. toukokuuta 2019 asiassa Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18) antaman tuomion mukaisesti.

| (23) | Työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä olisi kunnioitettava. Jäsenvaltioiden olisi tuettava työmarkkinaosapuolia vahvistettaessa työehtosopimukset tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä olisi kunnioitettava. Jäsenvaltioiden olisi tuettava työmarkkinaosapuolia vahvistettaessa työehtosopimukset tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi.

| (24) | Jäsenvaltioiden olisi kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti varmistettava työmarkkinaosapuolten tehokas osallistuminen sekä edistettävä ja tehostettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi varmistettava kuultuaan työmarkkinaosapuolia asianmukaisella tasolla, että vahvistetaan vähimmäistyöehdot, jotta työntekijät voivat käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa. Jäsenvaltioiden olisi voitava antaa tämän direktiivin täytäntöönpano työmarkkinaosapuolten tehtäväksi kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti kyseisten vähimmäistyöehtojen vahvistamiseksi tai täydentämiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltioiden olisi kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti varmistettava työmarkkinaosapuolten tehokas osallistuminen sekä edistettävä ja tehostettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi varmistettava kuultuaan työmarkkinaosapuolia asianmukaisella tasolla, että vahvistetaan vähimmäistyöehdot, jotta työntekijät voivat käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa. Jäsenvaltioiden olisi voitava antaa tämän direktiivin täytäntöönpano työmarkkinaosapuolten tehtäväksi kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti kyseisten vähimmäistyöehtojen vahvistamiseksi tai täydentämiseksi.

| (25) | Poikkeuksia vaatimuksesta panna oikeus olla tavoittamattomissa täytäntöön olisi myönnettävä ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa, kuten ylivoimaisen esteen sattuessa tai muissa hätätilanteissa, ja sillä edellytyksellä, että työnantaja esittää kullekin asianomaiselle työntekijälle kirjallisesti perustelut, jotka osoittavat poikkeuksen tarpeen. Vähimmäistyöehdoissa tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden täytäntöönpanemiseksi olisi vahvistettava perusteet tällaisille poikkeuksille ja korvauksen määrittämiselle työajan ulkopuolella tehdystä työstä. Korvauksella olisi varmistettava, että työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistamista koskevaa yleistavoitetta noudatetaan. |
| --- | --- |

(25)

Poikkeuksia vaatimuksesta panna oikeus olla tavoittamattomissa täytäntöön olisi myönnettävä ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa, kuten ylivoimaisen esteen sattuessa tai muissa hätätilanteissa, ja sillä edellytyksellä, että työnantaja esittää kullekin asianomaiselle työntekijälle kirjallisesti perustelut, jotka osoittavat poikkeuksen tarpeen. Vähimmäistyöehdoissa tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden täytäntöönpanemiseksi olisi vahvistettava perusteet tällaisille poikkeuksille ja korvauksen määrittämiselle työajan ulkopuolella tehdystä työstä. Korvauksella olisi varmistettava, että työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistamista koskevaa yleistavoitetta noudatetaan.

| (26) | Työntekijöitä, jotka käyttävät tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksiaan, olisi suojeltava mahdollisilta kielteisiltä seurauksilta, kuten irtisanomiselta ja muilta kostotoimenpiteiltä. Tällaisia työntekijöitä olisi myös suojeltava syrjiviltä toimenpiteiltä, kuten tulojen tai ylennysmahdollisuuksien menetykseltä. |
| --- | --- |

(26)

Työntekijöitä, jotka käyttävät tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksiaan, olisi suojeltava mahdollisilta kielteisiltä seurauksilta, kuten irtisanomiselta ja muilta kostotoimenpiteiltä. Tällaisia työntekijöitä olisi myös suojeltava syrjiviltä toimenpiteiltä, kuten tulojen tai ylennysmahdollisuuksien menetykseltä.

| (27) | Työntekijöillä olisi oltava riittävä ja nopea oikeudellinen ja hallinnollinen suoja sellaista epäsuotuisaa kohtelua vastaan, joka johtuu heidän tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksiensa käyttämisestä tai pyrkimisestä niiden käyttämiseen, mukaan lukien oikeus hakea muutosta ja oikeus panna vireille hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä tämän direktiivin noudattamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Työntekijöillä olisi oltava riittävä ja nopea oikeudellinen ja hallinnollinen suoja sellaista epäsuotuisaa kohtelua vastaan, joka johtuu heidän tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksiensa käyttämisestä tai pyrkimisestä niiden käyttämiseen, mukaan lukien oikeus hakea muutosta ja oikeus panna vireille hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä tämän direktiivin noudattamisen varmistamiseksi.

| (28) | Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava järjestelyt tässä direktiivissä säädetyn tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden käyttämiseksi kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai käytäntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin mukaisia velvoitteita ei noudateta. |
| --- | --- |

(28)

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava järjestelyt tässä direktiivissä säädetyn tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden käyttämiseksi kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai käytäntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin mukaisia velvoitteita ei noudateta.

| (29) | Todistustaakan sen osoittamiseksi, että irtisanomista tai vastaavaa haittaa ei ole tapahtunut sillä perusteella, että työntekijä on käyttänyt tai yrittänyt käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa, olisi oltava työnantajalla, jos työntekijä on esittänyt tuomioistuimessa tai muussa toimivaltaisessa viranomaisessa tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa, että työntekijä on irtisanottu tai hänelle on aiheutunut tästä syystä muuta haittaa. |
| --- | --- |

(29)

Todistustaakan sen osoittamiseksi, että irtisanomista tai vastaavaa haittaa ei ole tapahtunut sillä perusteella, että työntekijä on käyttänyt tai yrittänyt käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa, olisi oltava työnantajalla, jos työntekijä on esittänyt tuomioistuimessa tai muussa toimivaltaisessa viranomaisessa tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa, että työntekijä on irtisanottu tai hänelle on aiheutunut tästä syystä muuta haittaa.

| (30) | Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joten sillä ei puututa jäsenvaltioiden oikeuteen ottaa käyttöön ja pitää voimassa suotuisampia säännöksiä. Tämä direktiivi ja sen täytäntöönpano ei saisi olla pätevä peruste heikentää jäsenvaltioiden työntekijöille jo myönnettyä suojan yleistä tasoa tämän direktiivin kattamalla alalla. |
| --- | --- |

(30)

Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joten sillä ei puututa jäsenvaltioiden oikeuteen ottaa käyttöön ja pitää voimassa suotuisampia säännöksiä. Tämä direktiivi ja sen täytäntöönpano ei saisi olla pätevä peruste heikentää jäsenvaltioiden työntekijöille jo myönnettyä suojan yleistä tasoa tämän direktiivin kattamalla alalla.

| (31) | Komission olisi tarkasteltava tämän direktiivin täytäntöönpanoa direktiivin noudattamisen seuraamiseksi ja varmistamiseksi. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle säännöllisesti kertomuksia. |
| --- | --- |

(31)

Komission olisi tarkasteltava tämän direktiivin täytäntöönpanoa direktiivin noudattamisen seuraamiseksi ja varmistamiseksi. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle säännöllisesti kertomuksia.

| (32) | Tämän direktiivin vaikutusten arvioimiseksi komissiota ja jäsenvaltioita kannustetaan jatkamaan keskinäistä yhteistyötään Euroopan työviranomaisen tuella tässä direktiivissä vahvistettujen oikeuksien täytäntöönpanoa koskevien vertailukelpoisten tilastojen ja tietojen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Tämän direktiivin vaikutusten arvioimiseksi komissiota ja jäsenvaltioita kannustetaan jatkamaan keskinäistä yhteistyötään Euroopan työviranomaisen tuella tässä direktiivissä vahvistettujen oikeuksien täytäntöönpanoa koskevien vertailukelpoisten tilastojen ja tietojen kehittämiseksi.

| (33) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli vahvistaa asianmukaisia takeita tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden soveltamisen valvomiseksi unionissa, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli vahvistaa asianmukaisia takeita tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden soveltamisen valvomiseksi unionissa, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joiden avulla digitaalisia välineitä, kuten tieto- ja viestintätekniikkaa, työssään käyttävät työntekijät voivat käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa, ja varmistetaan, että työnantajat kunnioittavat työntekijöiden tätä oikeutta. Sitä sovelletaan kaikilla aloilla, niin julkisella kuin yksityisellä sektorilla ja kaikkiin työntekijöihin riippumatta heidän asemastaan ja työjärjestelyistään.

2.   Tällä direktiivillä täsmennetään ja täydennetään direktiivejä 89/391/ETY, 2003/88/EY, (EU) 2019/1152 ja (EU) 2019/1158 1 kohdassa mainittuja tarkoituksia varten rajoittamatta kuitenkaan mainituissa direktiiveissä vahvistettuja vaatimuksia.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| 1) | ”tavoittamattomissa olemisella” sitä, että työhön liittyvää toimintaa tai viestintää ei toteuteta työajan ulkopuolella digitaalisten välineiden avulla suoraan tai välillisesti; |
| --- | --- |

1)

”tavoittamattomissa olemisella” sitä, että työhön liittyvää toimintaa tai viestintää ei toteuteta työajan ulkopuolella digitaalisten välineiden avulla suoraan tai välillisesti;

| 2) | ”työajalla” työaikaa sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2003/88/EY 2 artiklan 1 kohdassa. |
| --- | --- |

2)

”työajalla” työaikaa sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2003/88/EY 2 artiklan 1 kohdassa.

3 artikla

Oikeus olla tavoittamattomissa

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantajat toteuttavat tarvittavat toimenpiteet antaakseen työntekijöille keinot käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantajat perustavat puolueettoman, luotettavan ja helppokäyttöisen järjestelmän, jonka avulla voidaan mitata kunkin työntekijän päivittäinen työaika noudattaen työntekijöiden oikeutta yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan. Työntekijöillä on oltava oikeus pyytää ja saada tiedot työajastaan.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantajat panevat täytäntöön oikeuden olla tavoittamattomissa oikeudenmukaisella, laillisella ja avoimella tavalla.

4 artikla

Toimenpiteet tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden täytäntöönpanemiseksi

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kuultuaan työmarkkinaosapuolia asianmukaisella tasolla, että vahvistetaan yksityiskohtaiset järjestelyt, jotta työntekijät voivat käyttää oikeuttaan olla tavoittamattomissa, ja että työnantajat panevat tämän oikeuden täytäntöön oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla. Tätä varten jäsenvaltioiden on säädettävä vähintään seuraavista työehdoista ja -oloista:

| a) | käytännön järjestelyt, joiden mukaisesti työtarkoituksessa käytettävät välineet, mukaan lukien mahdolliset työhön liittyvät seurantavälineet, kytketään pois päältä; |
| --- | --- |

a)

käytännön järjestelyt, joiden mukaisesti työtarkoituksessa käytettävät välineet, mukaan lukien mahdolliset työhön liittyvät seurantavälineet, kytketään pois päältä;

| b) | järjestelmä työajan mittaamiseksi; |
| --- | --- |

b)

järjestelmä työajan mittaamiseksi;

| c) | terveys- ja turvallisuusarvioinnit, mukaan lukien psykososiaalisten riskien arvioinnit, kun on kyse oikeudesta olla tavoittamattomissa; |
| --- | --- |

c)

terveys- ja turvallisuusarvioinnit, mukaan lukien psykososiaalisten riskien arvioinnit, kun on kyse oikeudesta olla tavoittamattomissa;

| d) | perusteet, joilla työnantajat voivat poiketa heille kuuluvasta vaatimuksesta panna täytäntöön työntekijän oikeus olla tavoittamattomissa; |
| --- | --- |

d)

perusteet, joilla työnantajat voivat poiketa heille kuuluvasta vaatimuksesta panna täytäntöön työntekijän oikeus olla tavoittamattomissa;

| e) | kun on kyse d alakohdassa tarkoitetusta poikkeuksesta, perusteet sen määrittämiseksi, kuinka korvaus työajan ulkopuolella tehdystä työstä lasketaan direktiivien 89/391/ETY, 2003/88/EY, (EU) 2019/1152 ja (EU) 2019/1158 sekä kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

kun on kyse d alakohdassa tarkoitetusta poikkeuksesta, perusteet sen määrittämiseksi, kuinka korvaus työajan ulkopuolella tehdystä työstä lasketaan direktiivien 89/391/ETY, 2003/88/EY, (EU) 2019/1152 ja (EU) 2019/1158 sekä kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti;

| f) | tiedotustoimenpiteet, jotka työnantajien on toteutettava tässä kohdassa tarkoitettujen työehtojen ja -olojen osalta, työpaikalla tapahtuva koulutus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

f)

tiedotustoimenpiteet, jotka työnantajien on toteutettava tässä kohdassa tarkoitettujen työehtojen ja -olojen osalta, työpaikalla tapahtuva koulutus mukaan luettuna.

Ensimmäisen alakohdan d alakohdan mukainen poikkeus voidaan myöntää ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa, kuten ylivoimaisen esteen sattuessa tai muissa hätätilanteissa, ja sillä edellytyksellä, että työnantaja esittää kullekin asianomaiselle työntekijälle kirjallisesti perustelut, jotka osoittavat poikkeuksen tarpeen aina, kun poikkeusta käytetään.

2.   Jäsenvaltiot voivat kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti antaa työmarkkinaosapuolten tehtäväksi tehdä kansallisella, alueellisella, alakohtaisella tai työnantajan tasolla työehtosopimuksia, joissa määrätään 1 kohdassa tarkoitettujen työehtojen ja -olojen täydentämisestä.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijät, jotka eivät kuulu 2 kohdassa tarkoitetun työehtosopimuksen piiriin, saavat tämän direktiivin mukaista suojelua.

5 artikla

Suojelu epäsuotuisalta kohtelulta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kielletään työnantajien harjoittama syrjintä, epäedullisempi kohtelu, irtisanominen ja muut epäedulliset toimenpiteet sillä perusteella, että työntekijät ovat käyttäneet tai pyrkineet käyttämään oikeuttaan olla tavoittamattomissa.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantajat suojelevat työntekijöitä, mukaan lukien työntekijöiden edustajat, kaikelta epäsuotuisalta kohtelulta ja epäsuotuisilta seurauksilta, jotka johtuvat heidän jättämästään työnantajaa koskevasta kantelusta tai heidän vireille panemastaan menettelystä, jonka tarkoituksena on varmistaa tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien noudattaminen.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijät, jotka katsovat tulleensa irtisanotuiksi tai joutuneensa epäsuotuisan kohtelun kohteeksi sillä perusteella, että he ovat käyttäneet tai pyrkineet käyttämään oikeuttaan olla tavoittamattomissa, esittävät tuomioistuimessa tai muussa toimivaltaisessa viranomaisessa tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa, että heidät on irtisanottu tai heitä on muutoin kohdeltu epäsuotuisasti tällä perusteella, työnantajan on osoitettava, että irtisanominen tai muu epäsuotuisa kohtelu perustui muihin syihin.

4.   Edellä oleva 3 kohta ei estä jäsenvaltioita saattamasta voimaan työntekijälle edullisempia todistelua koskevia säännöksiä.

5.   Jäsenvaltioiden ei tarvitse soveltaa 3 kohtaa menettelyihin, joissa tuomioistuimen tai muun toimivaltaisen elimen on selvitettävä tosiseikat.

6.   Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta oikeudenkäyntiin rikosasioissa, elleivät jäsenvaltiot toisin säädä.

6 artikla

Muutoksenhakuoikeus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijöillä, joiden oikeutta olla tavoittamattomissa on rikottu, on oikeus nopeaan, tehokkaaseen ja puolueettomaan riitojenratkaisuun ja oikeus muutoksenhakuun, jos heidän tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksiaan on rikottu.

2.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että ammattijärjestöillä tai muilla työntekijöiden edustajilla on mahdollisuus työntekijöiden puolesta tai tukemiseksi ja heidän suostumuksellaan ryhtyä hallinnollisiin menettelyihin tämän direktiivin noudattamisen tai täytäntöönpanon varmistamiseksi.

7 artikla

Tiedonantovelvollisuus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantajat antavat kullekin työntekijälle kirjallisesti selkeät, riittävät ja asianmukaiset tiedot näiden oikeudesta olla tavoittamattomissa, mukaan lukien ilmoitus sovellettavien työehtosopimusten tai muiden sopimusten ehdoista. Tällaisista tiedoista on käytävä ilmi ainakin seuraavat asiat:

| a) | edellä 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut käytännön järjestelyt, joiden mukaisesti työtarkoituksessa käytettävät välineet, mukaan lukien mahdolliset työhön liittyvät seurantavälineet, kytketään pois päältä; |
| --- | --- |

a)

edellä 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut käytännön järjestelyt, joiden mukaisesti työtarkoituksessa käytettävät välineet, mukaan lukien mahdolliset työhön liittyvät seurantavälineet, kytketään pois päältä;

| b) | edellä 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu järjestelmä työajan kirjaamiseksi; |
| --- | --- |

b)

edellä 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu järjestelmä työajan kirjaamiseksi;

| c) | edellä 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu työnantajan terveys- ja turvallisuusarviointi tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden osalta, mukaan lukien psykososiaalisten riskien arvioinnit; |
| --- | --- |

c)

edellä 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu työnantajan terveys- ja turvallisuusarviointi tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden osalta, mukaan lukien psykososiaalisten riskien arvioinnit;

| d) | edellä 4 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitetut perusteet mahdolliselle poikkeukselle työnantajille asetetusta vaatimuksesta panna täytäntöön oikeus olla tavoittamattomissa sekä mahdolliset perusteet sen määrittämiseksi, miten korvaus työajan ulkopuolella tehdystä työstä lasketaan; |
| --- | --- |

d)

edellä 4 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitetut perusteet mahdolliselle poikkeukselle työnantajille asetetusta vaatimuksesta panna täytäntöön oikeus olla tavoittamattomissa sekä mahdolliset perusteet sen määrittämiseksi, miten korvaus työajan ulkopuolella tehdystä työstä lasketaan;

| e) | edellä 4 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut työnantajan tiedotustoimet, mukaan lukien työpaikalla tapahtuva koulutus; |
| --- | --- |

e)

edellä 4 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut työnantajan tiedotustoimet, mukaan lukien työpaikalla tapahtuva koulutus;

| f) | toimenpiteet työntekijöiden suojelemiseksi epäsuotuisalta kohtelulta 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

toimenpiteet työntekijöiden suojelemiseksi epäsuotuisalta kohtelulta 5 artiklan mukaisesti;

| g) | toimenpiteet työntekijöiden muutoksenhakuoikeuden täytäntöönpanemiseksi 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

g)

toimenpiteet työntekijöiden muutoksenhakuoikeuden täytäntöönpanemiseksi 6 artiklan mukaisesti.

8 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt, jotka koskevat seuraamuksia, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin nojalla annettuja kansallisia säännöksiä tai tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia oikeuksia koskevia, jo voimassa olevia asiaankuuluvia säännöksiä ei noudateta, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden noudattamisen. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi nämä säännökset ja toimenpiteet viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja ilmoitettava sille niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä.

9 artikla

Suojan taso

1.   Tämä direktiivi ei ole pätevä peruste heikentää jäsenvaltioiden työntekijöille jo myönnetyn suojan yleistä tasoa.

2.   Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa tai antaa lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, jotka ovat työntekijöille suotuisampia, eikä niiden oikeuteen kannustaa työntekijöille suotuisampien työehtosopimusten soveltamiseen tai sallia tämä.

3.   Tämän direktiivin soveltaminen ei rajoita mitään muita työntekijöille muissa unionin säädöksissä myönnettyjä oikeuksia.

10 artikla

Tavoittamattomissa olemista koskevaa oikeutta koskeva raportointi ja sen arviointi ja uudelleentarkastelu

1.   Jäsenvaltioiden on viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja sen jälkeen joka toinen vuosi toimitettava komissiolle kertomus kaikista tämän direktiivin käytännön täytäntöönpanoa ja soveltamista koskevista merkityksellisistä tiedoista sekä arviointi-indikaattorit, jotka koskevat tavoittamattomissa olemista koskevaa oikeutta koskevia täytäntöönpanokäytäntöjä, ja esitettävä kansallisten työmarkkinaosapuolten näkemykset.

2.   Jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella komissio toimittaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja sen jälkeen joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja soveltamisesta ja tarkastelee tarvetta toteuttaa lisätoimenpiteitä, kuten tarvittaessa muutoksia tähän direktiiviin.

11 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta]. Niiden on viipymättä ilmoitettava nämä säännökset komissiolle.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä ... päivästä ...kuuta ... [kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] lähtien.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Kun tämä direktiivi on tullut voimaan, jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktiivissä säänneltyjä kysymyksiä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten luonnokset, jotka ne aikovat antaa, toimitetaan komissiolle riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa.

3.   Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat antaa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolten tehtäväksi niiden yhteisestä pyynnöstä edellyttäen, että ne varmistavat tämän direktiivin noudattamisen.

12 artikla

Henkilötiedot

Työnantajien on käsiteltävä henkilötietoja tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti ainoastaan yksittäisen työntekijän työajan kirjaamista varten. Ne eivät saa käsitellä tällaisia tietoja mihinkään muuhun tarkoitukseen. Henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (19) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/58/EY (20).

13 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

14 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C ...

1

(2)  EUVL C ...

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta...

3

(4)  Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 91/383/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1991, määräaikaisessa tai tilapäisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden työturvallisuuden ja -terveyden parantamisen edistämistä koskevien toimenpiteiden täydentämisestä (EYVL L 206, 29.7.1991, s. 19).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista (EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1152, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimista ja ennakoitavista työehdoista Euroopan unionissa (EUVL L 186, 11.7.2019, s. 105).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1158, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79).

8

(9)  Tuomioistuimen tuomio 5. lokakuuta 2004, Pfeiffer ym., C-397/01–C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, 93 kohta.

9

(10)  Tuomioistuimen tuomio 21. helmikuuta 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, 66 kohta.

10

(11)  Tuomioistuimen tuomio 7. syyskuuta 2006, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, 38 kohta.

11

(12)  Tuomioistuimen tuomio 14. toukokuuta 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, 60 kohta.

12

(13)  Neuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta (EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9).

13

(14)  Neuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta (EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/104/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, vuokratyöstä (EUVL L 327, 5.12.2008, s. 9).

15

(16)  Tuomioistuimen tuomio 17. marraskuuta 2016, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, 27 kohta.

16

(17)  Eurofound.

17

(18)  Tuomioistuimen tuomio 14. toukokuuta 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

20

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/177 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/177

---

P9_TA(2021)0022

EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (2020/2863(RSP))

(2021/C 456/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon haitallisen verokilpailun estämiseksi Euroopan unionissa 1. joulukuuta 1997 annetun neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman yritysverotukseen sovellettavista menettelysäännöistä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon haitallisen verokilpailun estämiseksi Euroopan unionissa 1. joulukuuta 1997 annetun neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman yritysverotukseen sovellettavista menettelysäännöistä (1),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa” (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa” (COM(2015)0302),

| — | ottaa huomioon 28. tammikuuta 2016 annetun komission tiedonannon tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. tammikuuta 2016 annetun komission tiedonannon tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta (COM(2016)0024),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät yritysverotuksen käytännesäännöistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät yritysverotuksen käytännesäännöistä (2),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon lisätoimenpiteistä avoimuuden lisäämiseksi ja verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi (COM(2016)0451), johon sisältyy selvitys veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon laatimisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon lisätoimenpiteistä avoimuuden lisäämiseksi ja verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi (COM(2016)0451), johon sisältyy selvitys veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon laatimisesta,

| — | ottaa huomioon 8. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät kriteereistä ja menettelystä veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon laatimiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät kriteereistä ja menettelystä veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon laatimiseksi,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2017 pidetyn Ecofin-neuvoston kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2017 pidetyn Ecofin-neuvoston kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon neuvoston 6. lokakuuta 2020 tekemät viimeisimmät päivitykset veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 6. lokakuuta 2020 tekemät viimeisimmät päivitykset veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon (3),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi” (COM(2020)0312),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020)0313),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (4), 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (5) sekä 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (4), 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (5) sekä 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (6),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta ”Lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta ”Lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin” (7),

| — | ottaa huomioon PANA-valiokunnan 13. joulukuuta 2017 antaman suosituksen neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon PANA-valiokunnan 13. joulukuuta 2017 antaman suosituksen neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (8),

| — | ottaa huomioon komission jatkotoimet edellä mainittujen parlamentin päätöslauselmien ja suosituksen johdosta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission jatkotoimet edellä mainittujen parlamentin päätöslauselmien ja suosituksen johdosta (9),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen julkisesta maakohtaisesta raportoinnista (10) sekä ehdotuksesta 27. maaliskuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen julkisesta maakohtaisesta raportoinnista (10) sekä ehdotuksesta 27. maaliskuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (11),

| — | ottaa huomioon komission tutkimuksen ”The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tutkimuksen ”The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” (12),

| — | ottaa huomioon komission tutkimuksen ”Aggressive tax planning indicators” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tutkimuksen ”Aggressive tax planning indicators” (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksen ”An overview of shell companies in the European Union” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksen ”An overview of shell companies in the European Union” (14),

| — | ottaa huomioon talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä laaditut komission maakohtaiset raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä laaditut komission maakohtaiset raportit,

| — | ottaa huomioon kansainvälistä taloudellista vastuuta, avoimuutta ja koskemattomuutta käsittelevän YK:n korkean tason paneelin meneillään olevan työn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälistä taloudellista vastuuta, avoimuutta ja koskemattomuutta käsittelevän YK:n korkean tason paneelin meneillään olevan työn,

| — | ottaa huomioon OECD:n/G20:n veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan osallistavan kehyksen meneillään olevan työn digitalisaation verotukselle asettamien haasteiden osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n/G20:n veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan osallistavan kehyksen meneillään olevan työn digitalisaation verotukselle asettamien haasteiden osalta,

| — | ottaa huomioon sopimuksen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (15),

| — | ottaa huomioon komissiolle ja neuvostolle EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta esitetyt kysymykset (O-000082/2020 – B9-0002/2021 ja O-000081/2020 – B9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle ja neuvostolle EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta esitetyt kysymykset (O-000082/2020 – B9-0002/2021 ja O-000081/2020 – B9-0001/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan veroasioita käsittelevän alivaliokunnan avustuksella laatiman päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan veroasioita käsittelevän alivaliokunnan avustuksella laatiman päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että veroasioissa yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden ja haitallisten verotusjärjestelmien, joita on myös EU:n jäsenvaltioissa, olemassaolosta aiheutuu dramaattisia taloudellisia tappioita EU:n jäsenvaltioille, mikä vie resursseja kansallisista talousarvioista ja heikentää hallitusten valmiuksia; ottaa huomioon, että yhtiöveron kiertämisen kustannusten arvioidaan tällä hetkellä olevan 500 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa (16); ottaa huomioon, että tämä verotulojen väheneminen on erityisen ongelmallista covid-19-pandemian aiheuttamasta terveys-, sosiaali- ja talouskriisistä toipumisen ja vihreän siirtymän rahoittamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että veroasioissa yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden ja haitallisten verotusjärjestelmien, joita on myös EU:n jäsenvaltioissa, olemassaolosta aiheutuu dramaattisia taloudellisia tappioita EU:n jäsenvaltioille, mikä vie resursseja kansallisista talousarvioista ja heikentää hallitusten valmiuksia; ottaa huomioon, että yhtiöveron kiertämisen kustannusten arvioidaan tällä hetkellä olevan 500 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa (16); ottaa huomioon, että tämä verotulojen väheneminen on erityisen ongelmallista covid-19-pandemian aiheuttamasta terveys-, sosiaali- ja talouskriisistä toipumisen ja vihreän siirtymän rahoittamisen yhteydessä;

| B. | ottaa huomioon, että syksyllä 2016 tehdyn Eurobarometri-kyselyn mukaan 86 prosenttia unionin kansalaisista kannattaa tiukempia sääntöjä veronkierrolle ja veroparatiiseille (17); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että syksyllä 2016 tehdyn Eurobarometri-kyselyn mukaan 86 prosenttia unionin kansalaisista kannattaa tiukempia sääntöjä veronkierrolle ja veroparatiiseille (17);

| C. | ottaa huomioon, että unioni hyväksyi ensimmäisen veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon (jäljempänä ”luettelo”) 5. joulukuuta 2017; ottaa huomioon, että luettelossa oli 17 EU:n ulkopuolista maata tai aluetta; ottaa huomioon, että unioni on tarkistanut luetteloa 12 kertaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että unioni hyväksyi ensimmäisen veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon (jäljempänä ”luettelo”) 5. joulukuuta 2017; ottaa huomioon, että luettelossa oli 17 EU:n ulkopuolista maata tai aluetta; ottaa huomioon, että unioni on tarkistanut luetteloa 12 kertaa;

| D. | ottaa huomioon, että vuoden 2019 Corporate Tax Haven Index -selvityksen mukaan tärkeimmät yritysten veroparatiiseiksi katsotut lainkäyttöalueet ovat järjestyksessä seuraavat: 1) Brittiläiset Neitsytsaaret, 2) Bermuda, 3) Caymansaaret, 4) Alankomaat, 5) Sveitsi, 6) Luxemburg, 7) Jersey, 8) Singapore, 9) Bahama, 10) Hongkong ja 11) Irlanti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuoden 2019 Corporate Tax Haven Index -selvityksen mukaan tärkeimmät yritysten veroparatiiseiksi katsotut lainkäyttöalueet ovat järjestyksessä seuraavat: 1) Brittiläiset Neitsytsaaret, 2) Bermuda, 3) Caymansaaret, 4) Alankomaat, 5) Sveitsi, 6) Luxemburg, 7) Jersey, 8) Singapore, 9) Bahama, 10) Hongkong ja 11) Irlanti;

| E. | ottaa huomioon, että 8. marraskuuta 2016 annetuissa neuvoston päätelmissä esitettyjen kolmen kriteerin perusteella (verotuksen avoimuus, oikeudenmukainen verotus ja OECD:n BEPS-vähimmäisstandardien täytäntöönpano) on arvioitu 95 lainkäyttöaluetta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 8. marraskuuta 2016 annetuissa neuvoston päätelmissä esitettyjen kolmen kriteerin perusteella (verotuksen avoimuus, oikeudenmukainen verotus ja OECD:n BEPS-vähimmäisstandardien täytäntöönpano) on arvioitu 95 lainkäyttöaluetta;

| F. | ottaa huomioon, että veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa yhteistyötä tekeviä maita ja lainkäyttöalueita on yli 135 ja niitä kannustaa yhteistyöhön osaltaan se, että muussa tapauksessa ne saattavat tulla sisällytetyiksi yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon; ottaa huomioon, että luettelon laatimisen yhteydessä lähes 40:tä maata pyydettiin uudistamaan yli 120 haitallista verokäytäntöä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa yhteistyötä tekeviä maita ja lainkäyttöalueita on yli 135 ja niitä kannustaa yhteistyöhön osaltaan se, että muussa tapauksessa ne saattavat tulla sisällytetyiksi yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon; ottaa huomioon, että luettelon laatimisen yhteydessä lähes 40:tä maata pyydettiin uudistamaan yli 120 haitallista verokäytäntöä;

| G. | ottaa huomioon, että verotuksen oikeudenmukaisuuden tilaa koskevassa vuoden 2020 raportissa todettiin, että EU:n luettelossa olevat lainkäyttöalueet aiheuttivat vain 2 prosenttia maailmanlaajuisista verotulojen menetyksistä; ottaa huomioon, että Caymansaaret todettiin eniten maailmanlaajuisia verotulojen menetyksiä aiheuttavaksi lainkäyttöalueeksi ja nämä verotulojen menetykset maksoivat muille yli 70 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja niiden osuus oli 16,5 prosenttia kaikista verotulojen menetyksistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että verotuksen oikeudenmukaisuuden tilaa koskevassa vuoden 2020 raportissa todettiin, että EU:n luettelossa olevat lainkäyttöalueet aiheuttivat vain 2 prosenttia maailmanlaajuisista verotulojen menetyksistä; ottaa huomioon, että Caymansaaret todettiin eniten maailmanlaajuisia verotulojen menetyksiä aiheuttavaksi lainkäyttöalueeksi ja nämä verotulojen menetykset maksoivat muille yli 70 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja niiden osuus oli 16,5 prosenttia kaikista verotulojen menetyksistä;

| H. | ottaa huomioon, että neuvosto tarkisti luetteloa viimeksi 6. lokakuuta 2020 poistamalla siitä Caymansaaret ja Omanin ja lisäämällä siihen Barbadosin ja Anguillan; ottaa huomioon, että Caymansaarilla ei edelleenkään ole yhtiöveroa ja se on Kansainvälisen valuuttarahaston (18) mukaan yksi kymmenestä tärkeimmästä haamusijoituskohteesta; toteaa, että tämä herättää kysymyksiä avoimuudesta ja joitakin maita mahdollisesti suosivasta lähestymistavasta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että neuvosto tarkisti luetteloa viimeksi 6. lokakuuta 2020 poistamalla siitä Caymansaaret ja Omanin ja lisäämällä siihen Barbadosin ja Anguillan; ottaa huomioon, että Caymansaarilla ei edelleenkään ole yhtiöveroa ja se on Kansainvälisen valuuttarahaston (18) mukaan yksi kymmenestä tärkeimmästä haamusijoituskohteesta; toteaa, että tämä herättää kysymyksiä avoimuudesta ja joitakin maita mahdollisesti suosivasta lähestymistavasta;

| I. | ottaa huomioon, että veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevassa EU:n luettelossa ovat tällä hetkellä seuraavat maat: Amerikan Samoa, Anguilla, Barbados, Fidži, Guam, Palau, Panama, Samoa, Seychellit, Trinidad ja Tobago, Yhdysvaltain Neitsytsaaret ja Vanuatu; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevassa EU:n luettelossa ovat tällä hetkellä seuraavat maat: Amerikan Samoa, Anguilla, Barbados, Fidži, Guam, Palau, Panama, Samoa, Seychellit, Trinidad ja Tobago, Yhdysvaltain Neitsytsaaret ja Vanuatu;

| J. | ottaa huomioon, että monet muut lainkäyttöalueet ovat sitoutuneet noudattamaan verotusalan hyvää hallintotapaa koskevia periaatteita avoimuuden tai oikeudenmukaisen verotuksen kriteerien osalta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monet muut lainkäyttöalueet ovat sitoutuneet noudattamaan verotusalan hyvää hallintotapaa koskevia periaatteita avoimuuden tai oikeudenmukaisen verotuksen kriteerien osalta;

| K. | ottaa huomioon, että yleisön oikeus tutustua yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän asiakirjoihin ja työhön on edelleen rajallinen erityisesti EU:n luettelon laatimisen osalta; ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen tehtävänä on tutkia, miten unionin toimielimet soveltavat yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevia EU:n sääntöjä (19) , ja oikeusasiamiehellä on erityisesti oikeus tarkistaa kaikki EU:n asiakirjat, olivatpa ne luottamuksellisia tai eivät, ja hän voi antaa suosituksia siitä, pitäisikö ne julkaista vai ei; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yleisön oikeus tutustua yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän asiakirjoihin ja työhön on edelleen rajallinen erityisesti EU:n luettelon laatimisen osalta; ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen tehtävänä on tutkia, miten unionin toimielimet soveltavat yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevia EU:n sääntöjä (19) , ja oikeusasiamiehellä on erityisesti oikeus tarkistaa kaikki EU:n asiakirjat, olivatpa ne luottamuksellisia tai eivät, ja hän voi antaa suosituksia siitä, pitäisikö ne julkaista vai ei;

| L. | ottaa huomioon, että komissio korosti veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella antamassaan tiedonannossa tarvetta uudistaa yritysverotuksen käytännesääntöjä ja tarkistaa luetteloa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komissio korosti veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella antamassaan tiedonannossa tarvetta uudistaa yritysverotuksen käytännesääntöjä ja tarkistaa luetteloa;

| M. | ottaa huomioon, että voittojen siirtämisestä veroparatiiseihin aiheutuvat tappiot ovat varovaisimmankin laskutavan mukaan kaikkein suurimmat EU:ssa ja unionin arvioidaan menettävän yhtiöverotuloistaan noin 20 prosenttia joka vuosi (20); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että voittojen siirtämisestä veroparatiiseihin aiheutuvat tappiot ovat varovaisimmankin laskutavan mukaan kaikkein suurimmat EU:ssa ja unionin arvioidaan menettävän yhtiöverotuloistaan noin 20 prosenttia joka vuosi (20);

1.

myöntää, että luettelolla on jo saatu aikaan hyviä vaikutuksia, mutta pitää valitettavana, että luettelon mahdollisuuksia ei hyödynnetä täysimääräisesti, sillä siinä tällä hetkellä olevat lainkäyttöalueet kattavat alle kaksi prosenttia maailmanlaajuisista verotulojen menetyksistä, mikä tekee luettelosta sekavan ja tehottoman (21); pyrkii vahvistamaan luetteloa lisäämällä avoimuutta ja johdonmukaisuutta ja tiukentamalla luetteloon merkisemistä koskevia kriteerejä ja tekemällä niistä puolueettomampia sekä vahvistamalla suojatoimia veronkierron torjumiseksi; pitää valitettavana, että luettelosta on poistettu maita, jotka osoitetusti edistävät veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja, kuten Caymansaaret; pitää valitettavana, että suurelle yleisölle ei ole annettu riittäviä selityksiä, vaikka yleinen mielipide unionissa tukee veroparatiiseja koskevien sääntöjen tiukentamista;

Veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon hallinnointi ja avoimuus

Veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon hallinnointi ja avoimuus

| 2. | panee merkille, että komissio ehdotti alustavaa luettelon laatimista koskevaa menettelyä tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta antamassaan tiedonannossa sekä lisätoimenpiteistä läpinäkyvyyden parantamiseksi sekä verovilpin ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi antamassaan tiedonannossa; panee merkille, että käytännesääntötyöryhmälle on annettu pääasiassa kolmansia maita käsittelevän alaryhmänsä kautta tehtäväksi valmistella luettelon laatimista, vaikka tämä ei kuulunut ryhmän alkuperäiseen toimeksiantoon; kyseenalaistaa kyseisen epävirallisen ryhmittymän kyvyn ja soveltuvuuden tämän tehtävän suorittamiseen; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että komissio ehdotti alustavaa luettelon laatimista koskevaa menettelyä tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta antamassaan tiedonannossa sekä lisätoimenpiteistä läpinäkyvyyden parantamiseksi sekä verovilpin ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi antamassaan tiedonannossa; panee merkille, että käytännesääntötyöryhmälle on annettu pääasiassa kolmansia maita käsittelevän alaryhmänsä kautta tehtäväksi valmistella luettelon laatimista, vaikka tämä ei kuulunut ryhmän alkuperäiseen toimeksiantoon; kyseenalaistaa kyseisen epävirallisen ryhmittymän kyvyn ja soveltuvuuden tämän tehtävän suorittamiseen;

| 3. | katsoo, että EU:n luetteloa on uudistettava unionin tasolla; suosittaa, että luettelon laatimista koskeva menettely olisi virallistettava erityisesti oikeudellisesti sitovan välineen avulla; katsoo, että uudistus olisi toteutettava vuoden 2021 loppuun mennessä, jotta suojellaan EU:ta mahdollisilta uusilta tulonmenetyksiltä covid-19-pandemian jälkeisen elpymiskauden aikana; pyytää neuvostoa antamaan komission tehtäväksi, että se arvioi jäsenvaltioiden tuella ja Euroopan parlamentin asianmukaisella myötävaikutuksella kolmansia lainkäyttöalueita selkeiden ja avoimien kriteerien perusteella ja tekee neuvostolle luetteloon sisällyttämistä koskevan ehdotuksen, joka olisi julkistettava ennen kuin neuvosto hyväksyy virallisesti luettelon ja sen tarkistukset; kehottaa neuvostoa myöntämään parlamentille tarkkailijan aseman käytännesääntötyöryhmän keskusteluissa; katsoo, että tällaisilla muutoksilla varmistettaisiin luettelon laatimisen puolueettomuus, objektiivisuus ja vastuuvelvollisuus; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että EU:n luetteloa on uudistettava unionin tasolla; suosittaa, että luettelon laatimista koskeva menettely olisi virallistettava erityisesti oikeudellisesti sitovan välineen avulla; katsoo, että uudistus olisi toteutettava vuoden 2021 loppuun mennessä, jotta suojellaan EU:ta mahdollisilta uusilta tulonmenetyksiltä covid-19-pandemian jälkeisen elpymiskauden aikana; pyytää neuvostoa antamaan komission tehtäväksi, että se arvioi jäsenvaltioiden tuella ja Euroopan parlamentin asianmukaisella myötävaikutuksella kolmansia lainkäyttöalueita selkeiden ja avoimien kriteerien perusteella ja tekee neuvostolle luetteloon sisällyttämistä koskevan ehdotuksen, joka olisi julkistettava ennen kuin neuvosto hyväksyy virallisesti luettelon ja sen tarkistukset; kehottaa neuvostoa myöntämään parlamentille tarkkailijan aseman käytännesääntötyöryhmän keskusteluissa; katsoo, että tällaisilla muutoksilla varmistettaisiin luettelon laatimisen puolueettomuus, objektiivisuus ja vastuuvelvollisuus;

| 4. | korostaa avoimuuden merkitystä luettelon laatimisessa, jotta mahdollistetaan julkinen valvonta ja lisätään päätöksentekijöiden demokraattista vastuuvelvollisuutta; toivoo täyttä avoimuutta jäsenvaltioiden kannoista; kehottaa siksi käytännesääntötyöryhmää julkistamaan osallistuvat viranomaiset, keskustelunaiheet, tekniset arvioinnit, pöytäkirjat tai yhteenvedot sekä hyväksytyt päätelmät; katsoo, että vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden parantamiseksi lainkäyttöalueiden seulonnassa käytettävien tietolähteiden olisi oltava helposti saatavilla, kun ne ovat julkisia; katsoo, että kolmansien maiden järjestelmien arviointimenetelmiä olisi tarkennettava ja niistä olisi tiedotettava täysimääräisesti; kehottaa käytännesääntötyöryhmää julkaisemaan järjestelmällisesti kattavan yhteenvedon yhteydenpidostaan kolmansien maiden kanssa, käsitellyistä aiheista ja kolmansien maiden arviointiprosessin kunkin vaiheen aikana tekemistä sitoumuksista; |
| --- | --- |

4.

korostaa avoimuuden merkitystä luettelon laatimisessa, jotta mahdollistetaan julkinen valvonta ja lisätään päätöksentekijöiden demokraattista vastuuvelvollisuutta; toivoo täyttä avoimuutta jäsenvaltioiden kannoista; kehottaa siksi käytännesääntötyöryhmää julkistamaan osallistuvat viranomaiset, keskustelunaiheet, tekniset arvioinnit, pöytäkirjat tai yhteenvedot sekä hyväksytyt päätelmät; katsoo, että vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden parantamiseksi lainkäyttöalueiden seulonnassa käytettävien tietolähteiden olisi oltava helposti saatavilla, kun ne ovat julkisia; katsoo, että kolmansien maiden järjestelmien arviointimenetelmiä olisi tarkennettava ja niistä olisi tiedotettava täysimääräisesti; kehottaa käytännesääntötyöryhmää julkaisemaan järjestelmällisesti kattavan yhteenvedon yhteydenpidostaan kolmansien maiden kanssa, käsitellyistä aiheista ja kolmansien maiden arviointiprosessin kunkin vaiheen aikana tekemistä sitoumuksista;

| 5. | toteaa, että avoimuuden puute voi johtaa päätösten virheelliseen tulkintaan ja saattaa heikentää kansalaisten luottamusta luettelon laatimista kohtaan erityisesti silloin, kun EU:n luettelo poikkeaa kolmansien maiden avoimesti laatimista veroparatiisiluetteloista; palauttaa mieliin alustavan luettelon, jossa oli koottu yhteen jäsenvaltioiden luettelot ja johon komissio viittaa tiedonannossaan ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa” ja joka sisälsi 30 lainkäyttöaluetta, jotka olivat vähintään kymmenen jäsenvaltion luettelossa; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että avoimuuden puute voi johtaa päätösten virheelliseen tulkintaan ja saattaa heikentää kansalaisten luottamusta luettelon laatimista kohtaan erityisesti silloin, kun EU:n luettelo poikkeaa kolmansien maiden avoimesti laatimista veroparatiisiluetteloista; palauttaa mieliin alustavan luettelon, jossa oli koottu yhteen jäsenvaltioiden luettelot ja johon komissio viittaa tiedonannossaan ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa” ja joka sisälsi 30 lainkäyttöaluetta, jotka olivat vähintään kymmenen jäsenvaltion luettelossa;

| 6. | suhtautuu myönteisesti jo toteutettuihin avoimuutta koskeviin toimiin, kuten puolivuosittaisten edistymiskertomusten julkaisemiseen ja tiettyjen kolmansille lainkäyttöalueille lähetettyjen kirjeiden julkaisemiseen; vaatii, että kirjeisiin, jotka neuvosto lähettää kolmansille lainkäyttöalueille, jotka eivät vielä täytä EU:n luetteloon sisällyttämisen kriteereitä, sisällytetään vaatimus kaiken EU:n kanssa käydyn kirjeenvaihdon julkaisemisesta ja että kielteinen vastaus katsotaan asianomaisen lainkäyttöalueen yhteistyöhaluttomuudeksi; pitää valitettavana, että kyseiset asiakirjat ovat saatavilla vasta arviointiprosessin päätyttyä; kehottaa asettamaan kaikki kolmansien lainkäyttöalueiden kirjeet ja sitoumukset julkisesti saataville heti, kun ne on vastaanotettu; kehottaa asettamaan julkisen tiedon saataville käyttäjäystävällisellä alustalla; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti jo toteutettuihin avoimuutta koskeviin toimiin, kuten puolivuosittaisten edistymiskertomusten julkaisemiseen ja tiettyjen kolmansille lainkäyttöalueille lähetettyjen kirjeiden julkaisemiseen; vaatii, että kirjeisiin, jotka neuvosto lähettää kolmansille lainkäyttöalueille, jotka eivät vielä täytä EU:n luetteloon sisällyttämisen kriteereitä, sisällytetään vaatimus kaiken EU:n kanssa käydyn kirjeenvaihdon julkaisemisesta ja että kielteinen vastaus katsotaan asianomaisen lainkäyttöalueen yhteistyöhaluttomuudeksi; pitää valitettavana, että kyseiset asiakirjat ovat saatavilla vasta arviointiprosessin päätyttyä; kehottaa asettamaan kaikki kolmansien lainkäyttöalueiden kirjeet ja sitoumukset julkisesti saataville heti, kun ne on vastaanotettu; kehottaa asettamaan julkisen tiedon saataville käyttäjäystävällisellä alustalla;

| 7. | pyytää käytännesääntötyöryhmän puheenjohtajaa käymään säännöllistä vuoropuhelua parlamentin kanssa ja esiintymään vuosittain vähintään kerran julkisessa kuulemisessa; |
| --- | --- |

7.

pyytää käytännesääntötyöryhmän puheenjohtajaa käymään säännöllistä vuoropuhelua parlamentin kanssa ja esiintymään vuosittain vähintään kerran julkisessa kuulemisessa;

| 8. | katsoo, että parlamentilla olisi oltava virallinen rooli käytännesääntötyöryhmässä ja sen olisi osallistuttava luettelon hallinnointiin ja laatimista koskeviin kriteereihin esimerkiksi lausunnon antamalla; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että parlamentilla olisi oltava virallinen rooli käytännesääntötyöryhmässä ja sen olisi osallistuttava luettelon hallinnointiin ja laatimista koskeviin kriteereihin esimerkiksi lausunnon antamalla;

| 9. | panee merkille, että EU:n luettelon laatimisessa otetaan huomioon ainoastaan kolmannet maat; toteaa, että se, miten unioni pystyy vaikuttamaan veronkierron ja haitallisten verokäytäntöjen torjuntaan maailmanlaajuisesti, riippuu sen omasta esimerkistä; korostaa, että luetteloon sisällyttämistä koskevien kriteerien ja haitallisten verokäytäntöjen kriteerien on oltava johdonmukaisia kaikkialla EU:ssa; palauttaa mieliin käytännesääntötyöryhmän puheenjohtajan TAX3-erityisvaliokunnassa 10. lokakuuta 2018 järjestetyssä kuulemistilaisuudessa esittämän lausunnon, jonka mukaan käytännesääntötyöryhmän toimeksiannon tarkistamisen yhteydessä keskustellaan jäsenvaltioiden arvioimisesta samoilla, EU:n luetteloon merkitsemiseen sovellettavilla kriteereillä; panee merkille, että yksi jäsenvaltio on saanut verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevältä maailmanlaajuiselta foorumilta luokituksen, että se noudattaa vain osittain avoimuutta ja pyynnöstä tapahtuvaa tietojenvaihtoa koskevaa kansainvälistä standardia (22), ja panee merkille, että kaikki kolmannet maat, jotka ovat saaneet tällaisen luokituksen, on sisällytetty neuvoston luetteloon (23); korostaa tässä yhteydessä, että joillekin jäsenvaltioille on annettu säännöllisesti maakohtaisia suosituksia siitä, että niiden on puututtava aggressiiviseen verosuunnitteluun (24); korostaa, että komissio myöntää, että osa edellä mainituista jäsenvaltioista on vastauksena komission kritiikkiin toteuttanut toimenpiteitä verojärjestelmiensä parantamiseksi, mutta panee merkille, että komissio toteaa edelleen, että tällä hetkellä verosäännöt helpottavat aggressiivista verosuunnittelua kyseisissä jäsenvaltioissa; toistaa tämän vuoksi TAX3-erityisvaliokunnan päätöslauselmassa komissiolle ja neuvostolle esittämänsä kehotuksen, että niiden olisi seurattava asianomaisille jäsenvaltioille annettujen maakohtaisten suositusten noudattamista, kunnes on pantu täytäntöön merkittäviä verouudistuksia, ja ehdotettava tarvittaessa toimia mutta että siihen saakka ainakin nämä jäsenvaltiot olisi katsottava EU:n veroparatiiseiksi; toivoo, että asianomaiset hallitukset ottavat huomioon nämä huolenaiheet ja vähentävät veronkiertoa lainkäyttöalueillaan; sitoutuu arvioimaan säännöllisesti hallitusten mahdollisesti toteuttamia toimia suositusten noudattamiseksi ja ehdottamaan tarvittaessa toimia; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että EU:n luettelon laatimisessa otetaan huomioon ainoastaan kolmannet maat; toteaa, että se, miten unioni pystyy vaikuttamaan veronkierron ja haitallisten verokäytäntöjen torjuntaan maailmanlaajuisesti, riippuu sen omasta esimerkistä; korostaa, että luetteloon sisällyttämistä koskevien kriteerien ja haitallisten verokäytäntöjen kriteerien on oltava johdonmukaisia kaikkialla EU:ssa; palauttaa mieliin käytännesääntötyöryhmän puheenjohtajan TAX3-erityisvaliokunnassa 10. lokakuuta 2018 järjestetyssä kuulemistilaisuudessa esittämän lausunnon, jonka mukaan käytännesääntötyöryhmän toimeksiannon tarkistamisen yhteydessä keskustellaan jäsenvaltioiden arvioimisesta samoilla, EU:n luetteloon merkitsemiseen sovellettavilla kriteereillä; panee merkille, että yksi jäsenvaltio on saanut verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevältä maailmanlaajuiselta foorumilta luokituksen, että se noudattaa vain osittain avoimuutta ja pyynnöstä tapahtuvaa tietojenvaihtoa koskevaa kansainvälistä standardia (22

23

24

| 10. | muistuttaa, että kun haitalliset verokäytännöt johtavat markkinoiden vääristymiseen unionissa, olisi sovellettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 116 artiklassa määrättyä menettelyä, jonka mukaisesti parlamentti ja neuvosto noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että kun haitalliset verokäytännöt johtavat markkinoiden vääristymiseen unionissa, olisi sovellettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 116 artiklassa määrättyä menettelyä, jonka mukaisesti parlamentti ja neuvosto noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä;

| 11. | kehottaa käytännesääntötyöryhmää lisäämään prosessin osallistavuutta ja hyväksyntää kuulemalla kehitysmaita ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä; ehdottaa, että perustetaan työryhmä tai neuvoa-antava elin EU:n ulkopuolisten maiden, erityisesti kehitysmaiden, kansalaisyhteiskunnan jäsenten ja asiantuntijoiden kanssa, jotta voidaan helpottaa tehtyjä päätöksiä koskevaa vuoropuhelua; |
| --- | --- |

11.

kehottaa käytännesääntötyöryhmää lisäämään prosessin osallistavuutta ja hyväksyntää kuulemalla kehitysmaita ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä; ehdottaa, että perustetaan työryhmä tai neuvoa-antava elin EU:n ulkopuolisten maiden, erityisesti kehitysmaiden, kansalaisyhteiskunnan jäsenten ja asiantuntijoiden kanssa, jotta voidaan helpottaa tehtyjä päätöksiä koskevaa vuoropuhelua;

EU:n luetteloon merkitsemisen kriteerien päivittäminen niiden mukauttamiseksi nykyisiin ja tuleviin haasteisiin

EU:n luetteloon merkitsemisen kriteerien päivittäminen niiden mukauttamiseksi nykyisiin ja tuleviin haasteisiin

| 12. | muistuttaa luettelon avoimuutta koskevan kriteerin tärkeydestä; kehottaa selkeyttämään tulevaa avoimuutta koskevaa kriteeriä tosiasiallisen omistajan ja edunsaajan osalta viidennen rahanpesun vastaisen direktiivin mukaisesti; panee merkille OECD:n yhteistä tietojenvaihtostandardia ja Yhdysvaltain ulkomaisia tilejä koskevaa verosäännösten noudattamislakia (FATCA) noudattavien maiden keskenään eriarvoiset toimintaedellytykset; katsoo siksi, että vastavuoroisuuden puutetta Yhdysvaltain FATCA-lainsäädännössä olisi tarkasteltava avoimuuskriteerin näkökulmasta; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa luettelon avoimuutta koskevan kriteerin tärkeydestä; kehottaa selkeyttämään tulevaa avoimuutta koskevaa kriteeriä tosiasiallisen omistajan ja edunsaajan osalta viidennen rahanpesun vastaisen direktiivin mukaisesti; panee merkille OECD:n yhteistä tietojenvaihtostandardia ja Yhdysvaltain ulkomaisia tilejä koskevaa verosäännösten noudattamislakia (FATCA) noudattavien maiden keskenään eriarvoiset toimintaedellytykset; katsoo siksi, että vastavuoroisuuden puutetta Yhdysvaltain FATCA-lainsäädännössä olisi tarkasteltava avoimuuskriteerin näkökulmasta;

| 13. | katsoo, että oikeudenmukaisen verotuksen kriteerin ei pitäisi rajoittua verotoimenpiteiden etuuksiin oikeuttavaan luonteeseen, vaan siinä olisi otettava laajemmin huomioon verovapautukset ja siirtohinnoittelussa esiintyvät yhteensopimattomuudet; muistuttaa, että tällä hetkellä kolmansia maita koskevan luettelon laatimisessa ei sovelleta erillistä kriteeriä, joka koskisi nollaveroa tai hyvin alhaista verokantaa; kehottaa komissiota ja käytännesääntötyöryhmää sisällyttämään arviointiin verotuksen alhaiseen tasoon johtavat verotoimenpiteet OECD:n ja G20-maiden osallistavan kehyksen toisesta pilarista käytävien neuvottelujen mukaisesti erityisesti vähimmäisverotuksen osalta; kehottaa komissiota ja neuvostoa antamaan ehdotuksen tosiasiallisen verotuksen vähimmäistasosta, joka muodostaisi EU:n luetteloon merkitsemistä koskevan erillisen kriteerin; suosittaa, että tosiasiallinen vähimmäisverokanta olisi asetettava oikeudenmukaiselle ja riittävälle tasolle ja siinä olisi otettava huomioon myös EU:n keskimääräinen lakisääteinen yhtiöverokanta (25), jotta ehkäistään voitonsiirtoja ja estetään haitallinen verokilpailu; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että oikeudenmukaisen verotuksen kriteerin ei pitäisi rajoittua verotoimenpiteiden etuuksiin oikeuttavaan luonteeseen, vaan siinä olisi otettava laajemmin huomioon verovapautukset ja siirtohinnoittelussa esiintyvät yhteensopimattomuudet; muistuttaa, että tällä hetkellä kolmansia maita koskevan luettelon laatimisessa ei sovelleta erillistä kriteeriä, joka koskisi nollaveroa tai hyvin alhaista verokantaa; kehottaa komissiota ja käytännesääntötyöryhmää sisällyttämään arviointiin verotuksen alhaiseen tasoon johtavat verotoimenpiteet OECD:n ja G20-maiden osallistavan kehyksen toisesta pilarista käytävien neuvottelujen mukaisesti erityisesti vähimmäisverotuksen osalta; kehottaa komissiota ja neuvostoa antamaan ehdotuksen tosiasiallisen verotuksen vähimmäistasosta, joka muodostaisi EU:n luetteloon merkitsemistä koskevan erillisen kriteerin; suosittaa, että tosiasiallinen vähimmäisverokanta olisi asetettava oikeudenmukaiselle ja riittävälle tasolle ja siinä olisi otettava huomioon myös EU:n keskimääräinen lakisääteinen yhtiöverokanta (25

| 14. | kehottaa komissiota tarkastelemaan, mitä etuja olisi osallistavan kehyksen toisen pilarin kaltaisen EU:n luetteloon merkitsemisen kriteerejä koskevan aloitteen hyväksymisessä siinä tapauksessa, että OECD:n tasolla ei päästä poliittiseen yhteisymmärrykseen tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta vuoden 2021 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota tarkastelemaan, mitä etuja olisi osallistavan kehyksen toisen pilarin kaltaisen EU:n luetteloon merkitsemisen kriteerejä koskevan aloitteen hyväksymisessä siinä tapauksessa, että OECD:n tasolla ei päästä poliittiseen yhteisymmärrykseen tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta vuoden 2021 loppuun mennessä;

| 15. | toteaa, että eräät haitallisimmista kolmansista lainkäyttöalueista, kuten Caymansaaret ja Bermuda, poistettiin luettelosta niiden otettua käyttöön erittäin minimaalisia sisältöä koskevia kriteereitä ja heikkotehoisia toimenpiteitä täytäntöönpanon valvomiseksi; korostaa, että tällaiset päätökset voivat herättää epäilyksiä tiettyjen toimien aitoudesta ja päätöksentekoprosessin puolueettomuudesta sekä heikentää kansalaisten luottamusta; kehottaa vahvistamaan seulontakriteerejä, myös sisältövaatimuksia, jotka pohjaavat kaavaan perustuvaan toimintatapaan, sekä suhteellisuusvaatimuksia ja niiden valvontaa, jotta voidaan parantaa luettelon toimivuutta ja sitä, miten sillä pystytään vastaamaan talouden digitalisoitumisen asettamiin uusiin haasteisiin; kehottaa neuvostoa lisäämään erilliseksi kriteeriksi sen, että kolmannet lainkäyttöalueet, joilla on 0 prosentin yhtiöverokanta tai joissa yritysten voittoja ei veroteta lainkaan, merkitään luetteloon automaattisesti; panee huolestuneena merkille, että kolmannet maat saattavat kumota vaatimustenvastaisia verojärjestelmiä mutta korvata ne uusilla, jotka ovat EU:lle mahdollisesti haitallisia; muistuttaa maakohtaista raportointia koskevien tietojen julkisuuden tärkeydestä, kun valvotaan sisältöä koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että eräät haitallisimmista kolmansista lainkäyttöalueista, kuten Caymansaaret ja Bermuda, poistettiin luettelosta niiden otettua käyttöön erittäin minimaalisia sisältöä koskevia kriteereitä ja heikkotehoisia toimenpiteitä täytäntöönpanon valvomiseksi; korostaa, että tällaiset päätökset voivat herättää epäilyksiä tiettyjen toimien aitoudesta ja päätöksentekoprosessin puolueettomuudesta sekä heikentää kansalaisten luottamusta; kehottaa vahvistamaan seulontakriteerejä, myös sisältövaatimuksia, jotka pohjaavat kaavaan perustuvaan toimintatapaan, sekä suhteellisuusvaatimuksia ja niiden valvontaa, jotta voidaan parantaa luettelon toimivuutta ja sitä, miten sillä pystytään vastaamaan talouden digitalisoitumisen asettamiin uusiin haasteisiin; kehottaa neuvostoa lisäämään erilliseksi kriteeriksi sen, että kolmannet lainkäyttöalueet, joilla on 0 prosentin yhtiöverokanta tai joissa yritysten voittoja ei veroteta lainkaan, merkitään luetteloon automaattisesti; panee huolestuneena merkille, että kolmannet maat saattavat kumota vaatimustenvastaisia verojärjestelmiä mutta korvata ne uusilla, jotka ovat EU:lle mahdollisesti haitallisia; muistuttaa maakohtaista raportointia koskevien tietojen julkisuuden tärkeydestä, kun valvotaan sisältöä koskevia vaatimuksia;

| 16. | korostaa BEPS-vähimmäisstandardien merkitystä kolmansien maiden seulonnassa ja erityisesti toimenpiteitä 5, 6, 13 ja 14; korostaa, että on tärkeää kartoittaa, mitä muita BEPS-standardeja sisällytetään luetteloon merkitsemisen kriteereiksi; |
| --- | --- |

16.

korostaa BEPS-vähimmäisstandardien merkitystä kolmansien maiden seulonnassa ja erityisesti toimenpiteitä 5, 6, 13 ja 14; korostaa, että on tärkeää kartoittaa, mitä muita BEPS-standardeja sisällytetään luetteloon merkitsemisen kriteereiksi;

| 17. | kannattaa EU:n luettelon maantieteellisen soveltamisalan laajentamista siten, että samalla otetaan huomioon vähiten kehittyneiden maiden asema; korostaa, että tulevissa arvioinneissa olisi otettava järjestelmällisesti huomioon se, että joillakin kehitysmailla ei välttämättä ole resursseja panna äskettäin sovittuja verosääntöjä nopeasti täytäntöön; kehottaa siksi neuvostoa pidättäytymään harkitsemasta vastatoimina kehitysavun leikkauksia, sillä ne vaikuttaisivat suoraan lopullisiin avunsaajiin; toteaa kuitenkin, että vastaavaa ei pitäisi sallia maille, joissa on merkittäviä rahoituskeskuksia; |
| --- | --- |

17.

kannattaa EU:n luettelon maantieteellisen soveltamisalan laajentamista siten, että samalla otetaan huomioon vähiten kehittyneiden maiden asema; korostaa, että tulevissa arvioinneissa olisi otettava järjestelmällisesti huomioon se, että joillakin kehitysmailla ei välttämättä ole resursseja panna äskettäin sovittuja verosääntöjä nopeasti täytäntöön; kehottaa siksi neuvostoa pidättäytymään harkitsemasta vastatoimina kehitysavun leikkauksia, sillä ne vaikuttaisivat suoraan lopullisiin avunsaajiin; toteaa kuitenkin, että vastaavaa ei pitäisi sallia maille, joissa on merkittäviä rahoituskeskuksia;

| 18. | toteaa, että yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon ja vastaavien jäsenvaltioiden luetteloiden välillä on merkittäviä eroja; panee merkille komission pyrkimyksen sovittaa jäsenvaltioiden luettelot paremmin yhteen EU:n luettelon kanssa; peräänkuuluttaa kriteerien ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä ja yhdenmukaistamista, jotta voidaan varmistaa tiukempi vaatimustaso ja johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon ja vastaavien jäsenvaltioiden luetteloiden välillä on merkittäviä eroja; panee merkille komission pyrkimyksen sovittaa jäsenvaltioiden luettelot paremmin yhteen EU:n luettelon kanssa; peräänkuuluttaa kriteerien ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä ja yhdenmukaistamista, jotta voidaan varmistaa tiukempi vaatimustaso ja johdonmukaisuus;

| 19. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa lainkäyttöalueiden seulonnassa huomioon menetelmä, joka on kehitetty suuririskisten kolmansien maiden yksilöimiseksi torjuttaessa rahanpesua ja terrorismin rahoitusta, jotta varmistetaan, että nämä kaksi luetteloa ovat toisiaan vahvistavia; |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa lainkäyttöalueiden seulonnassa huomioon menetelmä, joka on kehitetty suuririskisten kolmansien maiden yksilöimiseksi torjuttaessa rahanpesua ja terrorismin rahoitusta, jotta varmistetaan, että nämä kaksi luetteloa ovat toisiaan vahvistavia;

| 20. | panee merkille pyrkimykset luoda tasapuoliset toimintaedellytykset Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan erottua Euroopan unionista; kehottaa laatimaan käytännesääntötyöryhmän vahvistamien standardien mukaisesti kyseisistä lainkäyttöalueista perusteellisen arvion, johon sisältyy Yhdistyneen kuningaskunnan merentakaisten alueiden ja kruunun alaisuuteen kuuluvien alueiden jatkuva arviointi; korostaa, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevien suhteiden olisi perustuttava yhteisiin arvoihin ja niillä olisi pyrittävä yleiseen hyvinvointiin, mikä sulkee automaattisesti pois aggressiivisen verokilpailun; pitää valitettavana, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen kauppa- ja yhteistyösopimukseen ei sisälly potentiaalisia tasapainottavia toimenpiteitä sen varalta, että Yhdistyneen kuningaskunnan näkemykset veropetoksiin ja rahanpesuun liittyvistä kysymyksistä muuttuisivat tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

20.

panee merkille pyrkimykset luoda tasapuoliset toimintaedellytykset Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan erottua Euroopan unionista; kehottaa laatimaan käytännesääntötyöryhmän vahvistamien standardien mukaisesti kyseisistä lainkäyttöalueista perusteellisen arvion, johon sisältyy Yhdistyneen kuningaskunnan merentakaisten alueiden ja kruunun alaisuuteen kuuluvien alueiden jatkuva arviointi; korostaa, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevien suhteiden olisi perustuttava yhteisiin arvoihin ja niillä olisi pyrittävä yleiseen hyvinvointiin, mikä sulkee automaattisesti pois aggressiivisen verokilpailun; pitää valitettavana, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen kauppa- ja yhteistyösopimukseen ei sisälly potentiaalisia tasapainottavia toimenpiteitä sen varalta, että Yhdistyneen kuningaskunnan näkemykset veropetoksiin ja rahanpesuun liittyvistä kysymyksistä muuttuisivat tulevaisuudessa;

| 21. | kehottaa arvioimaan EU:n tärkeimpiä kauppakumppaneita tasapuolisesti ja puolueettomasti; kehottaa erityisesti laatimaan selkeän arvion Yhdysvalloista avoimuutta koskevan kriteerin osalta; |
| --- | --- |

21.

kehottaa arvioimaan EU:n tärkeimpiä kauppakumppaneita tasapuolisesti ja puolueettomasti; kehottaa erityisesti laatimaan selkeän arvion Yhdysvalloista avoimuutta koskevan kriteerin osalta;

Suojatoimenpiteiden koordinointi

Suojatoimenpiteiden koordinointi

| 22. | toteaa, että luetteloon merkitsemisen vaikutus maineeseen kannustaa lainkäyttöalueita osallistumaan seulontamenettelyyn; korostaa, että tämä ei riitä torjumaan tehokkaasti kielteisiä vaikutuksia, joita tällaisilla lainkäyttöalueilla on jäsenvaltioihin ja sisämarkkinoihin, sillä tietyille lainkäyttöalueille luetteloon merkitsemisestä aiheutunutta mainehaittaa vähentävät edellä kuvatut puutteet, erityisesti avoimuuden puute, löyhät kriteerit ja rajallinen maantieteellinen soveltamisala; |
| --- | --- |

22.

toteaa, että luetteloon merkitsemisen vaikutus maineeseen kannustaa lainkäyttöalueita osallistumaan seulontamenettelyyn; korostaa, että tämä ei riitä torjumaan tehokkaasti kielteisiä vaikutuksia, joita tällaisilla lainkäyttöalueilla on jäsenvaltioihin ja sisämarkkinoihin, sillä tietyille lainkäyttöalueille luetteloon merkitsemisestä aiheutunutta mainehaittaa vähentävät edellä kuvatut puutteet, erityisesti avoimuuden puute, löyhät kriteerit ja rajallinen maantieteellinen soveltamisala;

| 23. | on tyytyväinen siihen, että veroalan hyvän hallintotavan standardit ja EU:n varojen käyttö on kytketty yhteen varainhoitoasetuksessa (26), Euroopan kestävän kehityksen rahastoa (EKKR) koskevassa asetuksessa (27), Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) koskevassa asetuksessa (28) ja ulkoista lainanantovaltuutta koskevassa päätöksessä (29), ja toteaa, että nämä standardit ovat edellytys EU:n tuen saamiselle; varoittaa kuitenkin kohdistamasta mitään haitallisia vaikutuksia, sen enempää nykyisiä kuin potentiaalisiakaan, kehitysmaiden kansalaisiin; korostaa, että on tärkeää kehittää vastaavia ehtoja sovellettaviksi julkisissa hankintamenettelyissä yrityksiin ja aggressiivisen verosuunnittelun mahdollistajiin ja helpottajiin; |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen siihen, että veroalan hyvän hallintotavan standardit ja EU:n varojen käyttö on kytketty yhteen varainhoitoasetuksessa (26

27

28

29

| 24. | kehottaa varmistamaan, ettei valtiontukisäännöissä ja jäsenvaltioiden kansallisissa tukiohjelmissa sallita tukea yrityksille, joilla on taloudellinen side yhteistyöhaluttomiin lainkäyttöalueisiin esimerkiksi verotuksellisen kotipaikan muodossa; korostaa, että tämä on tärkeää Euroopan sisäisen solidaarisuuden ja jäsenvaltioiden välisen luottamuksen rakentamisen kannalta; muistuttaa, että tämän varmistamiseksi tarvitaan avoimuutta kaikilla aloilla toteutettavan maakohtaisen raportoinnin kautta; kehottaa neuvostoa saattamaan pikaisesti päätökseen keskustelut ja hyväksymään yleisnäkemyksensä lainsäädäntöehdotuksesta; |
| --- | --- |

24.

kehottaa varmistamaan, ettei valtiontukisäännöissä ja jäsenvaltioiden kansallisissa tukiohjelmissa sallita tukea yrityksille, joilla on taloudellinen side yhteistyöhaluttomiin lainkäyttöalueisiin esimerkiksi verotuksellisen kotipaikan muodossa; korostaa, että tämä on tärkeää Euroopan sisäisen solidaarisuuden ja jäsenvaltioiden välisen luottamuksen rakentamisen kannalta; muistuttaa, että tämän varmistamiseksi tarvitaan avoimuutta kaikilla aloilla toteutettavan maakohtaisen raportoinnin kautta; kehottaa neuvostoa saattamaan pikaisesti päätökseen keskustelut ja hyväksymään yleisnäkemyksensä lainsäädäntöehdotuksesta;

| 25. | tukee ja pyytää sitä, että yhteistyöhaluttomille lainkäyttöalueille sijoittautuneiden yritysten ja sijoittajien tarkastuksia ja asianmukaista huolellisuutta koskevia lisävaatimuksia tiukennetaan; pitää suojatoimenpiteitä ratkaisevan tärkeinä, jotta luettelolla olisi vaikutusta; |
| --- | --- |

25.

tukee ja pyytää sitä, että yhteistyöhaluttomille lainkäyttöalueille sijoittautuneiden yritysten ja sijoittajien tarkastuksia ja asianmukaista huolellisuutta koskevia lisävaatimuksia tiukennetaan; pitää suojatoimenpiteitä ratkaisevan tärkeinä, jotta luettelolla olisi vaikutusta;

| 26. | toteaa, että tiukat vastatoimet vähentäisivät veronkierron kannustimia; korostaa, että EU:n suojatoimien välineistöä heikentää se, että yksittäiset jäsenvaltiot soveltavat sitä oman harkintansa mukaan; kehottaa siksi komissiota harkitsemaan lainsäädäntöehdotuksen tekemistä koordinoiduista suojatoimenpiteistä veronkierron ja veropetosten torjumiseksi ja ottamaan siinä huomioon osallistavan kehyksen toisesta pilarista tai EU:n tason tosiasiallisesta vähimmäisverotuksesta käytävät neuvottelut, ja katsoo, että siihen voisi sisältyä seuraavaa:






  a) | kustannusten vähennyskelvottomuus |
| --- | --- | --- |

26.

toteaa, että tiukat vastatoimet vähentäisivät veronkierron kannustimia; korostaa, että EU:n suojatoimien välineistöä heikentää se, että yksittäiset jäsenvaltiot soveltavat sitä oman harkintansa mukaan; kehottaa siksi komissiota harkitsemaan lainsäädäntöehdotuksen tekemistä koordinoiduista suojatoimenpiteistä veronkierron ja veropetosten torjumiseksi ja ottamaan siinä huomioon osallistavan kehyksen toisesta pilarista tai EU:n tason tosiasiallisesta vähimmäisverotuksesta käytävät neuvottelut, ja katsoo, että siihen voisi sisältyä seuraavaa:

a)

kustannusten vähennyskelvottomuus

| b) | vahvistetut ulkomaisia väliyhtiöitä koskevat säännöt |
| --- | --- |

b)

vahvistetut ulkomaisia väliyhtiöitä koskevat säännöt

| c) | lähdeverotoimenpiteet |
| --- | --- |

c)

lähdeverotoimenpiteet

| d) | osakkuuksien verovapauden rajoittaminen |
| --- | --- |

d)

osakkuuksien verovapauden rajoittaminen

| e) | vapautusmenetelmästä hyvitysmenetelmään siirtymistä koskeva sääntö |
| --- | --- |

e)

vapautusmenetelmästä hyvitysmenetelmään siirtymistä koskeva sääntö

| f) | vaikutukset julkisiin hankintoihin ja valtiontukeen |
| --- | --- |

f)

vaikutukset julkisiin hankintoihin ja valtiontukeen

| g) | erityiset asiakirjavaatimukset |
| --- | --- |

g)

erityiset asiakirjavaatimukset

| h) | kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyjen sopimusten säännösten soveltamisen keskeyttäminen; |
| --- | --- |

h)

kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyjen sopimusten säännösten soveltamisen keskeyttäminen;

toteaa, että kaikkien yrityksiin sovellettavien verotoimenpiteiden ehtona olisi oltava sellaisten yhdistämissääntöjen (linking rule) käyttäminen, jotka määrittävät, milloin jokin liiketoimi tai verovelvollinen täyttää tietyt haitallisuuden kriteerit; katsoo, että näitä toimenpiteitä olisi sovellettava yhtä lailla jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisissä suhteissa kuin jäsenvaltioiden keskinäisissä suhteissa;

| 27. | panee merkille ”harmaan listan” lainkäyttöalueista, jotka eivät noudata vaatimuksia mutta ovat sitoutuneet muuttamaan käytäntöjään; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön erityistoimenpiteitä, kuten lisäämään tarkastusten määrää tai tehostamaan asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevia käytäntöjä liiketoimien osalta ja asianmukaista huolellisuutta koskevaa velvollisuutta kyseisten lainkäyttöalueiden osalta; |
| --- | --- |

27.

panee merkille ”harmaan listan” lainkäyttöalueista, jotka eivät noudata vaatimuksia mutta ovat sitoutuneet muuttamaan käytäntöjään; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön erityistoimenpiteitä, kuten lisäämään tarkastusten määrää tai tehostamaan asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevia käytäntöjä liiketoimien osalta ja asianmukaista huolellisuutta koskevaa velvollisuutta kyseisten lainkäyttöalueiden osalta;

| 28. | kehottaa komissiota luettelemaan, mihin EU:n ja kolmansien maiden tai alueiden välisiin sopimuksiin ei ole sisällytetty hyvää hallintotapaa koskevaa lauseketta, jota edellytetään tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta annetun komission tiedonannon 3.1 kohdassa ja 25. toukokuuta 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä, joissa hyväksyttiin kolmansien maiden kanssa tehtäviä sopimuksia koskevat vakiomääräykset (30). pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan selityksen tällaisten lausekkeiden puuttumiselle; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota luettelemaan, mihin EU:n ja kolmansien maiden tai alueiden välisiin sopimuksiin ei ole sisällytetty hyvää hallintotapaa koskevaa lauseketta, jota edellytetään tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta annetun komission tiedonannon 3.1 kohdassa ja 25. toukokuuta 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä, joissa hyväksyttiin kolmansien maiden kanssa tehtäviä sopimuksia koskevat vakiomääräykset (30

o

o o

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön sihteeristölle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

29.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön sihteeristölle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Ecofin-neuvoston päätelmät, annettu 1. joulukuuta 1997, veropolitiikasta – Neuvoston ja neuvostoon kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 1. joulukuuta 1997, yritysverotukseen sovellettavista menettelysäännöistä, liite I (EYVL C 2, 6.1.1998, s. 1).

1

(2)  https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

2

(3)  EUVL C 331, 7.10.2020, s. 3.

3

(4)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 51.

4

(5)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 79.

5

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0240.

6

(7)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 74.

7

(8)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 132.

8

(9)  Komission 16. maaliskuuta 2016 hyväksymät yhteiset jatkotoimet Euroopan parlamentin (ECON) päätöslauselmalle, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta ”Lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin”, ja Euroopan parlamentin (TAXE) päätöslauselmalle veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä, komission 16. marraskuuta 2016 hyväksymät jatkotoimet Euroopan parlamentin (TAX2) päätöslauselmalle veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä, komission huhtikuussa 2018 hyväksymät jatkotoimet Euroopan parlamentin (PANA) 12. joulukuuta 2017 antamalle päätöslauselmalle, joka ei liity lainsäädäntöön, Euroopan parlamentin suositusluonnoksesta neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta sekä 27. elokuuta 2019 hyväksytyt jatkotoimet Euroopan parlamentin (TAX3) päätöslauselmalle talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta.

9

(10)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, annettu 12. huhtikuuta 2016, direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen yritysten ja sivuliikkeiden tuloverotietojen ilmoittamisesta (COM(2016)0198).

10

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0309.

11

(12)  Euroopan komissio, ”The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates”, Taxation paper No 64, 25. lokakuuta 2016.

12

(13)  Euroopan komissio, ”Aggressive tax planning indicators – Final Report”, Taxation paper No 71, 7. maaliskuuta 2018.

13

(14)  Kiendl Kristo I. ja Thirion E., ”An overview of shell companies in the European Union”, Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, Euroopan parlamentti, lokakuu 2018.

14

(15)  EUVL C 384 I, 12.11.2019, s. 1

15

(16)  Cobham ja Jansky (2018), https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jid.3348

16

(17)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/51abaf14-6b6e-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF

17

(18)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/fandd/2019/09/the-rise-of-phantom-FDI-in-tax-havens-damgaard.htm

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EUVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

19

(20)  Tørsløv, Wier ja Zucman (2020), http://gabriel-zucman.eu/files/TWZ2020.pdf

20

(21)  https://www.taxjustice.net/reports/the-state-of-tax-justice-2020/

21

(22)  https://www.oecd.org/tax/exchange-of-tax-information/global-forum-reveals-compliance-ratings-from-new-peer-review-assessments-for-anguilla-chile-china-gibraltar-greece-korea-malta-papua-new-guinea-and-uruguay.htm

22

(23)  EUVL C 331, 7.10.2020, s. 3.

23

(24)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-european-semester-country-specific-recommendations-commission-recommendations_en

24

(25)  Tax policies in the European Union: 2020 Survey, verotuksen ja tulliliiton pääosasto, Euroopan komissio, s. 100.

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18. heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1601, annettu 26. syyskuuta 2017, Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR), EKKR-takuun ja EKKR-takuurahaston perustamisesta (EUVL L 249, 27.9.2017, s. 1).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017, annettu 25. kesäkuuta 2015, Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto (EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 466/2014/EU, annettu 16. huhtikuuta 2014, EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettavia investointihankkeita tukevista rahoitustoimista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta (EUVL L 135, 8.5.2014, s. 1).

29

(30)  https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2018/05/25/tax-fraud-standard-provision-agreed-for-agreements-with-third-countries/

30

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/185 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/185

---

P9_TA(2021)0023

Maanjäristysten seurausten lieventäminen Kroatiassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 maanjäristysten seurausten lieventämisestä Kroatiassa (2021/2504(RSP))

(2021/C 456/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan, 175 artiklan kolmannen kohdan ja 212 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan, 175 artiklan kolmannen kohdan ja 212 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1), jota on muutettu asetuksella (EU) N:o 661/2014 (2) ja asetuksella (EU) 2020/461 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1), jota on muutettu asetuksella (EU) N:o 661/2014 (2) ja asetuksella (EU) 2020/461 (3),

| — | ottaa huomioon unionin pelastuspalvelumekanismista 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU (4), jota on muutettu asetuksella (EU) 2018/1475 (5) ja päätöksellä (EU) 2019/420 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin pelastuspalvelumekanismista 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU (4), jota on muutettu asetuksella (EU) 2018/1475 (5) ja päätöksellä (EU) 2019/420 (6),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ja 14. tammikuuta 2020 tehdyn päivityksen ehdotukseen asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä (COM(2020)0023), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ja 14. tammikuuta 2020 tehdyn päivityksen ehdotukseen asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä (COM(2020)0023),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (7), jota on muutettu asetuksella (EU) 2015/1839 (8), asetuksella (EU) 2016/2135 (9), asetuksella (EU) 2017/825 (10), asetuksella (EU) 2017/1199 (11), asetuksella (EU) 2017/2305 (12), asetuksella (EU, Euratom) 2018/1046 (13), asetuksella (EU) 2018/1719 (14), asetuksella (EU) 2019/711 (15), asetuksella (EU) 2020/460 (16), asetuksella (EU) 2020/558 (17), asetuksella (EU) 2020/1041 (18) ja asetuksella (EU) 2020/1542 (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (7), jota on muutettu asetuksella (EU) 2015/1839 (8), asetuksella (EU) 2016/2135 (9), asetuksella (EU) 2017/825 (10), asetuksella (EU) 2017/1199 (11), asetuksella (EU) 2017/2305 (12), asetuksella (EU, Euratom) 2018/1046 (13), asetuksella (EU) 2018/1719 (14), asetuksella (EU) 2019/711 (15), asetuksella (EU) 2020/460 (16), asetuksella (EU) 2020/558 (17), asetuksella (EU) 2020/1041 (18) ja asetuksella (EU) 2020/1542 (19),

| — | ottaa huomioon hätätilanteen tuen antamisesta unionin sisällä 15. maaliskuuta 2016 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2016/369 (20), jota on muutettu neuvoston asetuksella (EU) 2020/521 (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hätätilanteen tuen antamisesta unionin sisällä 15. maaliskuuta 2016 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2016/369 (20), jota on muutettu neuvoston asetuksella (EU) 2020/521 (21),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662),

| — | ottaa huomioon Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen perustamisesta (”EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite”) 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 375/2014 (22), johon on tehty oikaisu 24. huhtikuuta 2014 (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen perustamisesta (”EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite”) 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 375/2014 (22), johon on tehty oikaisu 24. huhtikuuta 2014 (23),

| — | ottaa huomioon humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (24), jota on muutettu asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (25), asetuksella (EY) N:o 219/2009 (26) ja asetuksella (EU) 2019/1243 (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (24), jota on muutettu asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (25), asetuksella (EY) N:o 219/2009 (26) ja asetuksella (EU) 2019/1243 (27),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (28) ja erityisesti sen 11 kohdan sekä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (28) ja erityisesti sen 11 kohdan sekä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (29),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2020 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kroatian ja Puolan avustamiseksi luonnonkatastrofin johdosta ja ennakkomaksujen maksamiseksi Espanjalle, Irlannille, Kreikalle, Kroatialle, Portugalille, Saksalle ja Unkarille kansanterveysuhan vuoksi (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2020 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kroatian ja Puolan avustamiseksi luonnonkatastrofin johdosta ja ennakkomaksujen maksamiseksi Espanjalle, Irlannille, Kreikalle, Kroatialle, Portugalille, Saksalle ja Unkarille kansanterveysuhan vuoksi (COM(2020)0960),

| — | ottaa huomioon 30. lokakuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9 varainhoitovuodeksi 2020 (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. lokakuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9 varainhoitovuodeksi 2020 (30),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9/2020 varainhoitovuodeksi 2020: oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kroatian ja Puolan avustamiseksi luonnonkatastrofin johdosta ja ennakkomaksujen maksamiseksi Espanjalle, Irlannille, Kreikalle, Kroatialle, Portugalille, Saksalle ja Unkarille kansanterveysuhan vuoksi (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9/2020 varainhoitovuodeksi 2020: oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kroatian ja Puolan avustamiseksi luonnonkatastrofin johdosta ja ennakkomaksujen maksamiseksi Espanjalle, Irlannille, Kreikalle, Kroatialle, Portugalille, Saksalle ja Unkarille kansanterveysuhan vuoksi (31),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät pelastuspalveluvalmiuksien vahvistamisesta pelastuspalveluyksikkömalliin perustuvalla Euroopan keskinäisen avun järjestelmällä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät pelastuspalveluvalmiuksien vahvistamisesta pelastuspalveluyksikkömalliin perustuvalla Euroopan keskinäisen avun järjestelmällä,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman maanjäristysten alueellisista vaikutuksista (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman maanjäristysten alueellisista vaikutuksista (32),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin katastrofivalmiuksien lujittamisesta (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin katastrofivalmiuksien lujittamisesta (33),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Kroatiassa tapahtui vuoden 2020 aikana vakavia tuhoisia maanjäristyksiä, joista yksi (voimakkuudeltaan 5,5) iski Zagrebin kaupunkiin ja Zagrebin ja Krapina-Zagorjen maakuntiin 22. maaliskuuta 2020 ja kolme muuta Sisak-Moslavinan maakuntaan 28. joulukuuta 2020 (voimakkuus 5,2), 29. joulukuuta 2020 (voimakkuus 6,4) ja 6. tammikuuta 2021 (voimakkuus 5,0); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kroatiassa tapahtui vuoden 2020 aikana vakavia tuhoisia maanjäristyksiä, joista yksi (voimakkuudeltaan 5,5) iski Zagrebin kaupunkiin ja Zagrebin ja Krapina-Zagorjen maakuntiin 22. maaliskuuta 2020 ja kolme muuta Sisak-Moslavinan maakuntaan 28. joulukuuta 2020 (voimakkuus 5,2), 29. joulukuuta 2020 (voimakkuus 6,4) ja 6. tammikuuta 2021 (voimakkuus 5,0);

| B. | ottaa huomioon, että maaliskuun 2020 maanjäristys oli Zagrebin alueella voimakkain sitten vuoden 1880 ja se vaurioitti yli 26 000:ta rakennusta, joista 1 900 todettiin käyttökelvottomiksi, ja aiheutti yli 11,5 miljardin euron vahingot; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maaliskuun 2020 maanjäristys oli Zagrebin alueella voimakkain sitten vuoden 1880 ja se vaurioitti yli 26 000:ta rakennusta, joista 1 900 todettiin käyttökelvottomiksi, ja aiheutti yli 11,5 miljardin euron vahingot;

| C. | ottaa huomioon, että Zagrebin kaupunki ja Zagrebin ja Krapina-Zagorjen maakunnat eivät ole vieläkään toipuneet tästä maanjäristyksestä, jossa kuoli yksi ihminen ja 26 ihmistä loukkaantui ja josta aiheutui valtavia sosioekonomisia, kulttuurisia ja infrastruktuuriin liittyviä seurauksia sekä pitkäaikaisia psykologisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Zagrebin kaupunki ja Zagrebin ja Krapina-Zagorjen maakunnat eivät ole vieläkään toipuneet tästä maanjäristyksestä, jossa kuoli yksi ihminen ja 26 ihmistä loukkaantui ja josta aiheutui valtavia sosioekonomisia, kulttuurisia ja infrastruktuuriin liittyviä seurauksia sekä pitkäaikaisia psykologisia vaikutuksia;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti hyväksyi marraskuussa 2020 Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta myönnettävän 683,7 miljoonan euron määrärahan Zagrebissa maaliskuussa 2020 tapahtuneen maanjäristyksen jälkihoitoon; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti hyväksyi marraskuussa 2020 Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta myönnettävän 683,7 miljoonan euron määrärahan Zagrebissa maaliskuussa 2020 tapahtuneen maanjäristyksen jälkihoitoon;

| E. | toteaa, että Keski-Kroatian viimeisimmät maanjäristykset käytännössä hävittivät Petrinjan kaupungin ja tekivät voimakasta tuhoa läheisissä Glinan, Sisakin, Hrvatska Kostajnican ja Majske Poljanen kaupungeissa sekä muissa Sisak-Moslavinan maakunnan kylissä ja Zabrebin ja Karlovacin maakunnissa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Keski-Kroatian viimeisimmät maanjäristykset käytännössä hävittivät Petrinjan kaupungin ja tekivät voimakasta tuhoa läheisissä Glinan, Sisakin, Hrvatska Kostajnican ja Majske Poljanen kaupungeissa sekä muissa Sisak-Moslavinan maakunnan kylissä ja Zabrebin ja Karlovacin maakunnissa;

| F. | ottaa huomioon, että järistyksissä kuoli kahdeksan ihmistä ja 36 ihmistä loukkaantui ja raunioista pelastettiin 30 ihmistä; ottaa huomioon, että yli 45 000 rakennusta (34) vaurioitui ja järistysten suorat vaikutukset kohdistuivat yli 70 000 ihmiseen ja ne tuntuivat myös Sloveniassa, Itävallassa, Italiassa, Unkarissa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Serbiassa ja vähäisemmässä määrin Saksassa, Slovakiassa ja Tšekissä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että järistyksissä kuoli kahdeksan ihmistä ja 36 ihmistä loukkaantui ja raunioista pelastettiin 30 ihmistä; ottaa huomioon, että yli 45 000 rakennusta (34) vaurioitui ja järistysten suorat vaikutukset kohdistuivat yli 70 000 ihmiseen ja ne tuntuivat myös Sloveniassa, Itävallassa, Italiassa, Unkarissa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Serbiassa ja vähäisemmässä määrin Saksassa, Slovakiassa ja Tšekissä;

| G. | ottaa huomioon, että Kroatia otti 22. maaliskuuta ja 29. joulukuuta 2020 käyttöön unionin pelastuspalvelumekanismin ja pyysi talvitelttoja, valaistusjärjestelmiä ja valaistustorneja, sähkölämmittimiä, retkivuoteita, makuupusseja ja asuinkontteja; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kroatia otti 22. maaliskuuta ja 29. joulukuuta 2020 käyttöön unionin pelastuspalvelumekanismin ja pyysi talvitelttoja, valaistusjärjestelmiä ja valaistustorneja, sähkölämmittimiä, retkivuoteita, makuupusseja ja asuinkontteja;

| H. | ottaa huomioon, että Kroatian hallitus julisti 4. tammikuuta 2021 hätätilan pahiten kärsineisiin maakuntiin, eli Sisak-Moslavinan maakuntaan sekä osiin Zagrebin ja Karlovacin maakuntia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Kroatian hallitus julisti 4. tammikuuta 2021 hätätilan pahiten kärsineisiin maakuntiin, eli Sisak-Moslavinan maakuntaan sekä osiin Zagrebin ja Karlovacin maakuntia;

| I. | toteaa, että jälkijäristykset jatkuivat seuraavina viikkoina ja että niitä tuntuu järistysalueella ja myös järistyskeskuksen ulkopuolella edelleen; toteaa, että ihmisiä ahdistaa jatkuva epävarmuus ja pelko mahdollisista uusista järistyksistä, joita tapahtuu edelleen päivittäin ja jotka saattavat vieläkin johtaa peräkkäisten maanjäristysten heikentämien rakennusten romahtamiseen; ottaa huomioon, että kaikki tämä on tapahtunut keskellä covid-19-pandemiaa, mikä saattaa aiheuttaa mielenterveysongelmia ja traumaperäisiä sairauksia lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että jälkijäristykset jatkuivat seuraavina viikkoina ja että niitä tuntuu järistysalueella ja myös järistyskeskuksen ulkopuolella edelleen; toteaa, että ihmisiä ahdistaa jatkuva epävarmuus ja pelko mahdollisista uusista järistyksistä, joita tapahtuu edelleen päivittäin ja jotka saattavat vieläkin johtaa peräkkäisten maanjäristysten heikentämien rakennusten romahtamiseen; ottaa huomioon, että kaikki tämä on tapahtunut keskellä covid-19-pandemiaa, mikä saattaa aiheuttaa mielenterveysongelmia ja traumaperäisiä sairauksia lähitulevaisuudessa;

| J. | ottaa huomioon, että maanjäristysalueet ja -kaupungit ovat kärsineet valtavia aineellisia ja sosioekonomisia vahinkoja, jollaisia ei ole nähty sitten 1990-luvun Kroatian sisällissodan, ja toteaa, että alueet ja kaupungit on jälleenrakennettava kiireellisesti ja nopeasti, minkä lisäksi tarvitaan pitkäkestoinen elpymisohjelma; ottaa huomioon, että maanjäristykset ovat saaneet suuren määrän katastrofialueiden asukkaita epätoivon partaalle ja aiheuttaneet erilaisia välillisiä vahinkoja ympäröivillä alueilla; ottaa huomioon, että kyseiset alueet olivat jo muutenkin sosiaalisesti erittäin heikossa asemassa ja köyhiä ja että äskettäisillä maanjäristyksillä on muitakin kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia ja psykologisia seurauksia alueiden asukkaille ja koko seudulle; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että maanjäristysalueet ja -kaupungit ovat kärsineet valtavia aineellisia ja sosioekonomisia vahinkoja, jollaisia ei ole nähty sitten 1990-luvun Kroatian sisällissodan, ja toteaa, että alueet ja kaupungit on jälleenrakennettava kiireellisesti ja nopeasti, minkä lisäksi tarvitaan pitkäkestoinen elpymisohjelma; ottaa huomioon, että maanjäristykset ovat saaneet suuren määrän katastrofialueiden asukkaita epätoivon partaalle ja aiheuttaneet erilaisia välillisiä vahinkoja ympäröivillä alueilla; ottaa huomioon, että kyseiset alueet olivat jo muutenkin sosiaalisesti erittäin heikossa asemassa ja köyhiä ja että äskettäisillä maanjäristyksillä on muitakin kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia ja psykologisia seurauksia alueiden asukkaille ja koko seudulle;

| K. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan noin 90 prosenttia Petrinjan taloista joudutaan purkamaan; ottaa huomioon, että Glinan ympärillä sijaitsevat pienemmät paikkakunnat ja kylät, esimerkiksi Majske Poljane, olivat osittain vailla sähköä ja vettä jo ennen maanjäristystä, joka on nyt eristänyt asukkaat entistä pahemmin perusinfrastruktuurista ja -palveluista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan noin 90 prosenttia Petrinjan taloista joudutaan purkamaan; ottaa huomioon, että Glinan ympärillä sijaitsevat pienemmät paikkakunnat ja kylät, esimerkiksi Majske Poljane, olivat osittain vailla sähköä ja vettä jo ennen maanjäristystä, joka on nyt eristänyt asukkaat entistä pahemmin perusinfrastruktuurista ja -palveluista;

| L. | ottaa huomioon, että on merkkejä siitä, että maanjäristykset ovat aiheuttaneet huomattavia vahinkoja pengerryksille ja tulvantorjuntajärjestelmille, mikä nyt sade- ja tulvakaudella voi aiheuttaa lisävahinkoja jo muutenkin tuhoja kärsineille alueille; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että on merkkejä siitä, että maanjäristykset ovat aiheuttaneet huomattavia vahinkoja pengerryksille ja tulvantorjuntajärjestelmille, mikä nyt sade- ja tulvakaudella voi aiheuttaa lisävahinkoja jo muutenkin tuhoja kärsineille alueille;

| M. | ottaa huomioon, että paikallinen ja alueellinen infrastruktuuri on kärsinyt vakavia vahinkoja, historiallista perintöä ja kulttuuriperintöä on tuhoutunut ja taloudellinen toiminta on lamaantunut erityisesti maatalous-, karjatalous- ja tuotantoeläinalalla, joista paikallisväestö on eniten riippuvainen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että paikallinen ja alueellinen infrastruktuuri on kärsinyt vakavia vahinkoja, historiallista perintöä ja kulttuuriperintöä on tuhoutunut ja taloudellinen toiminta on lamaantunut erityisesti maatalous-, karjatalous- ja tuotantoeläinalalla, joista paikallisväestö on eniten riippuvainen;

| N. | ottaa huomioon, että paikalliset maatalouden rakenteet, kuten rakennukset, koneet, laitteet, tuotantoalueet ja rehun varastointi, ovat kärsineet vakavia vaurioita ja suuri määrä karjaa ja lemmikkieläimiä kuoli tai hylättiin maanjäristyksen seurauksena; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että paikalliset maatalouden rakenteet, kuten rakennukset, koneet, laitteet, tuotantoalueet ja rehun varastointi, ovat kärsineet vakavia vaurioita ja suuri määrä karjaa ja lemmikkieläimiä kuoli tai hylättiin maanjäristyksen seurauksena;

| O. | ottaa huomioon, että maanjäristys on haitannut merkittävästi julkisten palvelujen ja terveyspalvelujen sekä teiden ja sähkönjakelun kaltaisten infrastruktuurien toimintaa; katsoo, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että jo ennen maanjäristystä puuttunut perusinfrastruktuuri rakennetaan, ja olisi huolehdittava perustarpeiden täyttämisestä ja peruspalveluiden palauttamisesta järistysalueiden kaikissa osissa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että maanjäristys on haitannut merkittävästi julkisten palvelujen ja terveyspalvelujen sekä teiden ja sähkönjakelun kaltaisten infrastruktuurien toimintaa; katsoo, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että jo ennen maanjäristystä puuttunut perusinfrastruktuuri rakennetaan, ja olisi huolehdittava perustarpeiden täyttämisestä ja peruspalveluiden palauttamisesta järistysalueiden kaikissa osissa;

| P. | ottaa huomioon, että huomattava määrä kouluja on purettava kokonaan ja että joitakin yliopistorakennuksia, kuten Sisakissa sijaitsevia metallurgian laitosta ja opettajankoulutuslaitosta, ei enää voi uuden lukukauden alusta lähtien käyttää niiden koulutustoiminnan suorittamiseen; toteaa, että covid-19-pandemia oli jo koetellut instituutioita ja nyt lapset eivät voi käydä koulussa eivätkä myöskään saada verkko-opetusta kotonaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että huomattava määrä kouluja on purettava kokonaan ja että joitakin yliopistorakennuksia, kuten Sisakissa sijaitsevia metallurgian laitosta ja opettajankoulutuslaitosta, ei enää voi uuden lukukauden alusta lähtien käyttää niiden koulutustoiminnan suorittamiseen; toteaa, että covid-19-pandemia oli jo koetellut instituutioita ja nyt lapset eivät voi käydä koulussa eivätkä myöskään saada verkko-opetusta kotonaan;

| Q. | ottaa huomioon, että Sisakin terveyskeskus jouduttiin evakuoimaan nopeasti maanjäristyksen jälkeen, mikä aiheutti entistä suuremman riskin koronapotilaiden ja muiden potilaiden, joiden joukossa on myös vammaisia henkilöitä ja lapsia, terveydelle; ottaa huomioon, että Glinan ja Petrinjan terveyskeskukset, apteekit mukaan luettuina, kärsivät suuria vahinkoja; ottaa huomioon, että maanjäristykset ovat aiheuttaneet lisätaakan Kroatian terveydenhuoltojärjestelmälle ja ovat kiihdyttäneet covid-19:n leviämistä erityisesti maanjäristysalueilla; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Sisakin terveyskeskus jouduttiin evakuoimaan nopeasti maanjäristyksen jälkeen, mikä aiheutti entistä suuremman riskin koronapotilaiden ja muiden potilaiden, joiden joukossa on myös vammaisia henkilöitä ja lapsia, terveydelle; ottaa huomioon, että Glinan ja Petrinjan terveyskeskukset, apteekit mukaan luettuina, kärsivät suuria vahinkoja; ottaa huomioon, että maanjäristykset ovat aiheuttaneet lisätaakan Kroatian terveydenhuoltojärjestelmälle ja ovat kiihdyttäneet covid-19:n leviämistä erityisesti maanjäristysalueilla;

| R. | ottaa huomioon, että jotkin Euroopan unionin alueet ovat muita haavoittuvampia ja niillä on korkea maanjäristysriski; ottaa huomioon, että taloudellisten ja sosiaalisten tappioiden korjaamiseksi kestävää jälleenrakentamista ja maanjäristyskestäviä ja selviytymiskykyisiä rakennuksia koskevia hankkeita on koordinoitava ja valvottava asianmukaisesti samalla, kun noudatetaan avoimuutta, parhaita käytäntöjä ja julkisia hankintoja koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että jotkin Euroopan unionin alueet ovat muita haavoittuvampia ja niillä on korkea maanjäristysriski; ottaa huomioon, että taloudellisten ja sosiaalisten tappioiden korjaamiseksi kestävää jälleenrakentamista ja maanjäristyskestäviä ja selviytymiskykyisiä rakennuksia koskevia hankkeita on koordinoitava ja valvottava asianmukaisesti samalla, kun noudatetaan avoimuutta, parhaita käytäntöjä ja julkisia hankintoja koskevia sääntöjä;

| S. | ottaa huomioon, että kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, pelastuspalvelujoukkojen ja pelastusyksiköiden, Kroatian asevoimien, erilaisten humanitaaristen järjestöjen ja erityisesti satojen vapaaehtoisten nopea ja ammattimainen toiminta on lieventänyt merkittävästi maanjäristyksen välittömiä seurauksia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, pelastuspalvelujoukkojen ja pelastusyksiköiden, Kroatian asevoimien, erilaisten humanitaaristen järjestöjen ja erityisesti satojen vapaaehtoisten nopea ja ammattimainen toiminta on lieventänyt merkittävästi maanjäristyksen välittömiä seurauksia;

| T. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi ja viruksen leviäminen vaikeuttavat entisestään pelastus- ja elvytystoimien toteuttamista; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia rasittaa Kroatian taloutta ja edellyttää taloudellisia lisäresursseja; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi ja viruksen leviäminen vaikeuttavat entisestään pelastus- ja elvytystoimien toteuttamista; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia rasittaa Kroatian taloutta ja edellyttää taloudellisia lisäresursseja;

| 1. | ilmaisee mitä suurimman solidaarisuutensa ja myötätuntonsa kaikille maanjäristyksistä kärsineille ihmisille ja heidän perheilleen sekä Kroatian kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille, jotka osallistuvat avustustoimiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ylistää pelastusyksiköiden, pelastuspalvelujoukkojen, Kroatian asevoimien, vapaaehtoisten, kansalaisjärjestöjen, kansainvälisten järjestöjen, paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten sekä kaikkien muiden asiaankuuluvien toimijoiden nopeita toimia, joita ne ovat taukoamatta toteuttaneet tuhoalueilla ja joilla on pyritty pelastamaan ihmishenkiä, hillitsemään vahinkoja ja palauttamaan kohtuullisen elämänlaadun säilyttämiseksi tarvittavat perustoiminnot; ilmaisee kiitollisuutensa kaikille yksityishenkilöille, järjestöille ja aloitteille, jotka ovat nopeuttaneet näitä toimia lähettämällä tukea ja apua; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen solidaarisuuteen, jota jäsenvaltiot ja muut maat osoittavat antamalla tässä hätätilanteessa tukeaan keskinäisen avun muodossa esimerkiksi tarjoamalla välttämättömyystarvikkeita, taloudellista apua, vapaaehtoistyöntekijöitä ja muuta apua ja auttavat siten lieventämään toimista aiheutuvaa taakkaa; panee tyytyväisenä merkille EU:n toimielinten ja kansainvälisen yhteisön hätätilanteissa annettavan keskinäisen avunannon kautta osoittaman solidaarisuuden; korostaa näin ollen unionin pelastuspalvelumekanismin merkitystä edistettäessä Euroopan maiden pelastuspalveluviranomaisten välistä yhteistyötä vaikeissa tilanteissa ja pyrittäessä pitämään poikkeuksellisten tapahtumien vaikutukset mahdollisimman vähäisinä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota ja Kroatian viranomaisia kartoittamaan kaikki mahdolliset keinot tarjota välitöntä apua ja tukea ihmisarvoisten ja turvallisten elinolojen varmistamiseksi lukuisille ihmisille, jotka ovat menettäneet kotinsa ja joilla ei edelleenkään ole turvallista majoituspaikkaa, asettamalla käyttöön vähintään kontteja, jotka voisivat tarjota vähimmäissuojan lähikuukausina vallitsevissa ankarissa talvioloissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota vammaisiin, vanhuksiin sekä lapsiin ja nuoriin, joilla on kriittisiä tarpeita yhteiskunnan haavoittuvimpina henkilöinä; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille kaiken avun, jota järjestöt ovat jo antaneet paikan päällä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on erityisen tärkeää huolehtia maanjäristyksen seurauksena loukkaantuneista tai karanneista karja-, tuotanto- ja lemmikkieläimistä, joita on paljon; panee tyytyväisenä merkille maatalousministeriön, paikallisten ja alueellisten viranomaisten sekä eläinten hyvinvointia edistävien kansalaisjärjestöjen merkittävät ponnistukset ja yhteistyön tässä asiassa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa paikalla vallitsevan tilanteen vakavuutta ja toteaa, että se aiheuttaa huomattavaa ja voimakasta taloudellista painetta Kroatian kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille ja saattaa johtaa peruuttamattomaan väestökatoon järistysalueilla, missä asianomaisille ihmisille on aiheutunut tuhoisia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia ja äärimmäistä psykologista ja sosiaalista painetta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kannustaa Kroatian viranomaisia yhdessä komission asiantuntijoiden kanssa arvioimaan nopeasti ja perusteellisesti kokonaisvahingot Sisak-Moslavinan maakunnassa, jotta perusparannustyöt ja seismiseen kestävyyteen tähtäävät jälleenrakennustyöt voitaisiin käynnistää heti olosuhteiden salliessa; korostaa, että alueen elvytys- ja jälleenrakennustoimien alkaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota talouden kestävän elpymisen ja ihmisten toimeentulon edistämiseen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kannustaa Kroatian kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia valvomaan jälleenrakennustoimia tiiviisti ja varmistamaan, että niissä noudatetaan maanjäristyskestäviin rakennuksiin ja infrastruktuuriin liittyviä vaatimuksia ja sovelletaan parhaita ammattikäytäntöjä ja hyödynnetään muilta jäsenvaltioilta saatua asiantuntemusta; kehottaa Kroatian viranomaisia ja asiasta vastaavia instituutioita ottamaan huomioon sodanjälkeisestä jälleenrakennusprosessista maanjäristysalueilla saadut kokemukset, jotta voidaan selvittää, ovatko rakentamiskäytännöissä esiintyneet säännönvastaisuudet johtaneet heikompaan laatuun ja edistäneet sitä, että viimeaikaisten maanjäristysten seuraukset olivat niin tuhoisat; pitää myönteisenä, että ensimmäisenä askeleena kohti tätä tavoitetta Kroatian hallitus on päättänyt julkistaa rekisterin jälleenrakennusprosessiin osallistuneista yrityksistä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa ongelmia, jotka liittyvät maanjäristysten ennakoinnissa käytettyihin järjestelmiin Kaakkois-Euroopan seismisesti erittäin aktiivisilla alueilla; kehottaa komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vahvistamaan tutkimusta ja koulutusta paremman varautuneisuuden takaavan järjestelmän käyttöön ottamiseksi, jotta voidaan ehkäistä ja hallita vastaavia kriisejä ja minimoida vastaavien katastrofien vaikutukset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa lisäämään jäsenvaltioiden tutkimus- ja kehittämislaitosten välistä koordinointia ja yhteistyötä erityisesti niiden jäsenvaltioiden välillä, joihin kohdistuu samanlaisia riskejä; kehottaa tehostamaan varhaisvaroitusjärjestelmiä jäsenvaltioissa sekä luomaan ja vahvistamaan eri varhaisvaroitusjärjestelmien välisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Kroatian viranomaisia asettamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan etusijalle perusparannustyöt ja kiinnittämään erityistä huomiota kattaviin perusparannuksiin, joilla varmistetaan korkeimmat maanjäristysnormit maan järistysherkimpien alueiden suurimmassa vaarassa olevia asuntoja ja rakennuksia varten; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että Kroatian viimeaikaisten maanjäristysten kaltaisten voimakkaiden maanjäristysten seurausten lieventäminen kestää huomattavan kauan, ja katsoo, että tämä olisi otettava huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tulevassa tarkistuksessa, jotta varmistetaan, että varojen käytölle jää riittävästi aikaa ja varojen käytön nykyisiä määräaikoja pidennetään; korostaa myös, että Euroopan unionin solidaarisuusrahaston menoja on lisättävä paitsi vahinkojen korjaamiseksi niin myös parantamaan kestävyyttä ilmastonmuutosta, luonnonkatastrofeja ja kansanterveysuhkia vastaan, jotta katastrofeista voidaan selvitä entistä vahvempina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää tervetulleena Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston tukea katastrofiriskien ennaltaehkäisyyn ja selviytymiskyvyn, energiaratkaisujen ja maanjäristyskestävyyden parantamiseen nykyisellä rahoituskaudella; kannustaa Kroatian viranomaisia ottamaan nämä toimenpiteet huomioon kun ne suunnittelevat ja ohjelmoivat vastaavia vuosien 2021–2027 talousarviomäärärahoja; kehottaa komissiota osoittamaan joustavuutta ohjelmasuunnittelussa ja kansallisten toimenpideohjelmien muuttamisessa luonnonkatastrofeja silmällä pitäen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota yhteistyössä unionin toimielinten ja Kroatian instituutioiden kanssa suunnittelemaan nopean tavan jakaa tarvittavaa taloudellista ja muuta apua, jotta varmistetaan maanjäristysalueiden nopea toipuminen, ottamaan käyttöön kaikki mahdolliset taloudelliset välineet, joilla Kroatiaa autetaan toipumaan nopeasti ja joilla annetaan apua kaikille sen tarpeessa oleville, ja minimoimaan hallinnollisen taakan, joka liittyy ihmisten mahdollisuuksiin saada apua ja tukea; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on tärkeää asettaa maanjäristysalueiden asukkaat etusijalle covid-19-rokotuksissa; kannustaa Kroatian hallitusta panemaan täytäntöön ilmoittamansa päätöksen ohjata merkittävä osa rokotetoimituksistaan Sisak-Moslavinan maakuntaan, jotta voidaan suojella välittömästi kaikkien asukkaiden sekä paikan päällä olevien auttajien ja työntekijöiden terveyttä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä jäsenvaltioiden päätöstä antaa osa saamistaan rokotteista Kroatiaan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | huomauttaa komissiolle, että uudet vahingot, joita äskettäisistä maanjäristyksistä aiheutui myös maaliskuun 2020 maanjäristysten aikana vaurioituneille rakennuksille, edellyttävät lisäarviointeja ja uusia kunnostushankkeita; kehottaa komissiota lisäksi sisällyttämään perusparannusaallon suunnitteluun ja siihen liittyvään lainsäädäntöön kohdennettuja toimenpiteitä maanjäristyksistä ja niiden seurauksista selviämiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Kroatian hallitukselle ja maanjäristysalueiden alue- ja paikallisviranomaisille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUVL L 189, 27.6.2014, s. 143.

(3)  EUVL L 99, 31.3.2020, s. 9.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 924.

(5)  EUVL L 250, 4.10.2018, s. 1.

(6)  EUVL L 77 I, 20.3.2019, s. 1.

(7)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(8)  EUVL L 270, 15.10.2015, s. 1.

(9)  EUVL L 338, 13.12.2016, s. 34.

(10)  EUVL L 129, 19.5.2017, s. 1.

(11)  EUVL L 176, 7.7.2017, s. 1.

(12)  EUVL L 335, 15.12.2017, s. 1.

(13)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(14)  EUVL L 291, 16.11.2018, s. 5.

(15)  EUVL L 123, 10.5.2019, s. 3.

(16)  EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5.

(17)  EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1.

(18)  EUVL L 231, 17.7.2020, s. 4.

(19)  EUVL L 356, 26.10.2020, s. 1.

(20)  EUVL L 70, 16.3.2016, s. 1.

(21)  EUVL L 117, 15.4.2020, s. 3.

(22)  EUVL L 122, 24.4.2014, s. 1.

(23)  EUVL L 123, 19.5.2015, s. 122.

(24)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

(25)  EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1.

(26)  EUVL L 87, 31.3.2009, s. 109.

(27)  EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241.

(28)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(29)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(30)  EUVL C 372 I, 4.11.2020, s. 1.

(31)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0313.

(32)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 269.

(33)  EUVL C 286 E, 27.11.2009, s. 15.

(34)  Kroatian aluesuunnittelusta, rakentamisesta ja valtion omaisuudesta vastaavan ministeriön alustavien arvioiden mukaan (https://mgipu.gov.hr/en).

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/191 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/191

---

P9_TA(2021)0024

Covid-19-kriisi ja sen jälkeinen aika sukupuolinäkökulmasta tarkastellen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (2020/2121(INI))

(2021/C 456/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6, 8 ja 153 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6, 8 ja 153 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3, 5, 9, 10, 16 ja 20, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3, 5, 9, 10, 16 ja 20,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, ketään ei jätetä jälkeen -periaatteen ja erityisesti tavoitteen 1, jolla pyritään poistamaan köyhyys, tavoitteen 3, jolla pyritään turvaamaan ihmisten mahdollisuus terveelliseen elämään, tavoitteen 5, jolla pyritään toteuttamaan sukupuolten tasa-arvo ja parantamaan naisten elinoloja, sekä tavoitteen 8, jolla pyritään kestävään talouskasvuun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, ketään ei jätetä jälkeen -periaatteen ja erityisesti tavoitteen 1, jolla pyritään poistamaan köyhyys, tavoitteen 3, jolla pyritään turvaamaan ihmisten mahdollisuus terveelliseen elämään, tavoitteen 5, jolla pyritään toteuttamaan sukupuolten tasa-arvo ja parantamaan naisten elinoloja, sekä tavoitteen 8, jolla pyritään kestävään talouskasvuun,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksista 3. toukokuuta 2008 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksista 3. toukokuuta 2008 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 6 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuodesta 1975 lähtien annetut Euroopan unionin direktiivit naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun eri näkökohdista (neuvoston direktiivit 79/7/ETY (1), 86/613/ETY (2), 92/85/ETY (3) ja 2004/113/EY (4), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (5), neuvoston direktiivi 2010/18/EU (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU (7)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuodesta 1975 lähtien annetut Euroopan unionin direktiivit naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun eri näkökohdista (neuvoston direktiivit 79/7/ETY (1), 86/613/ETY (2), 92/85/ETY (3) ja 2004/113/EY (4), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (5), neuvoston direktiivi 2010/18/EU (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU (7)),

| — | ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2015 päivätyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvaltaa edistävät toimenpiteet: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla” (2016–2020) (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2015 päivätyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvaltaa edistävät toimenpiteet: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla” (2016–2020) (SWD(2015)0182),

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 64. istuntoa varten (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 64. istuntoa varten (9),

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (10),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (11),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (12),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (13),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (14),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (15),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisista, sukupuolten tasa-arvosta ja ilmasto-oikeudenmukaisuudesta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisista, sukupuolten tasa-arvosta ja ilmasto-oikeudenmukaisuudesta (16),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (17),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta EU:n strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta EU:n strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (18),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (19),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (20),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämisestä mielenterveyspalveluissa ja kliinisessä tutkimuksessa (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämisestä mielenterveyspalveluissa ja kliinisessä tutkimuksessa (21),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (22),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen naisyrittäjyyden esteenä toimivista ulkoisista tekijöistä (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen naisyrittäjyyden esteenä toimivista ulkoisista tekijöistä (23),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (24),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (25),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät: ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät: ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) 27. toukokuuta 2020 julkaistun raportin ”COVID-19 and the world of work. Fourth edition”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) 27. toukokuuta 2020 julkaistun raportin ”COVID-19 and the world of work. Fourth edition”,

| — | ottaa huomioon ILOn analyysin ”Sectoral impact, responses and recommendations related to COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILOn analyysin ”Sectoral impact, responses and recommendations related to COVID-19”,

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2020 julkaistun OECD:n raportin ”Women at the core of the fight against COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2020 julkaistun OECD:n raportin ”Women at the core of the fight against COVID-19”,

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2019 Report on equality between women and men in the EU” (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2019 Report on equality between women and men in the EU” (SWD(2019)0101),

| — | ottaa huomioon UN Women -järjestön 9. huhtikuuta 2020 julkaistun raportin ”The Impact of COVID-19 on Women”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UN Women -järjestön 9. huhtikuuta 2020 julkaistun raportin ”The Impact of COVID-19 on Women”,

| — | ottaa huomioon UN Women -järjestön 2. syyskuuta 2020 julkaistun raportin ”Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UN Women -järjestön 2. syyskuuta 2020 julkaistun raportin ”Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19”,

| — | ottaa huomioon UN Women -järjestön julkaisun ”Online and ICT-facilitated violence against women and girls during COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UN Women -järjestön julkaisun ”Online and ICT-facilitated violence against women and girls during COVID-19”,

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2020 julkaistun UNFPA:n julkilausuman ”Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2020 julkaistun UNFPA:n julkilausuman ”Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjunnan asiantuntijaryhmän (GREVIO) puheenjohtajan Marceline Naudin 24. maaliskuuta 2020 antaman julkilausuman tarpeesta noudattaa Istanbulin yleissopimuksen normeja pandemian aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjunnan asiantuntijaryhmän (GREVIO) puheenjohtajan Marceline Naudin 24. maaliskuuta 2020 antaman julkilausuman tarpeesta noudattaa Istanbulin yleissopimuksen normeja pandemian aikana,

| — | ottaa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen raportin ”How will the COVID-19 crisis affect existing gender divides in Europe?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen raportin ”How will the COVID-19 crisis affect existing gender divides in Europe?”,

| — | ottaa huomioon 15. lokakuuta 2019 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2019 tasa-arvoindeksin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. lokakuuta 2019 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2019 tasa-arvoindeksin,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2019 julkaistun EIGEn raportin ”Tackling the gender pay gap: not without a better work-life balance”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2019 julkaistun EIGEn raportin ”Tackling the gender pay gap: not without a better work-life balance”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun EIGEn raportin ”Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun EIGEn raportin ”Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”,

| — | ottaa huomioon Eurofoundin kesäkuussa 2020 julkaiseman ”Living, Working and COVID-19” -tutkimuksen aineiston; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin kesäkuussa 2020 julkaiseman ”Living, Working and COVID-19” -tutkimuksen aineiston;

| — | ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) kyselytutkimuksen ”A long way to go for LGBTI equality”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) kyselytutkimuksen ”A long way to go for LGBTI equality”,

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2018 julkaistun FRA:n raportin ”A persisting concern: anti-Gypsyism as a barrier to Roma inclusion”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2018 julkaistun FRA:n raportin ”A persisting concern: anti-Gypsyism as a barrier to Roma inclusion”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2014 julkaistun FRA:n kyselytutkimuksen ”Violence against women: an EU-wide survey”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2014 julkaistun FRA:n kyselytutkimuksen ”Violence against women: an EU-wide survey”,

| — | ottaa huomioon ILGA Europen poliittisen katsauksen ”COVID-19: domestic violence against LGBTI people”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILGA Europen poliittisen katsauksen ”COVID-19: domestic violence against LGBTI people”,

| — | ottaa huomioon Euroopan naisten etujärjestön (European Women’s Lobby, EWL) julkaisun ”Putting equality between women and men at the heart of the response to COVID-19 across Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan naisten etujärjestön (European Women’s Lobby, EWL) julkaisun ”Putting equality between women and men at the heart of the response to COVID-19 across Europe”,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen perhesuunnittelujärjestöjen liiton eurooppalaisen verkoston julkaisun ”How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen perhesuunnittelujärjestöjen liiton eurooppalaisen verkoston julkaisun ”How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety”,

| — | ottaa huomioon EWL:n poliittisen katsauksen ”Walk-the-talk: EU funds must mirror women’s equality”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EWL:n poliittisen katsauksen ”Walk-the-talk: EU funds must mirror women’s equality”,

| — | ottaa huomioon EWL:n toimintapoliittisen katsauksen ”Women must not pay the price for COVID-19!”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EWL:n toimintapoliittisen katsauksen ”Women must not pay the price for COVID-19!”,

| — | ottaa huomioon professori Sabine Oertelt-Prigionen 27. toukokuuta 2020 julkaistun tutkimuksen ”The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon professori Sabine Oertelt-Prigionen 27. toukokuuta 2020 julkaistun tutkimuksen ”The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia käsittelevän eurooppalaisen parlamentaarisen foorumin ja Kansainvälisen perhesuunnittelujärjestöjen liiton eurooppalaisen verkoston 22. huhtikuuta 2020 julkaiseman yhteisen kertomuksen ”Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia käsittelevän eurooppalaisen parlamentaarisen foorumin ja Kansainvälisen perhesuunnittelujärjestöjen liiton eurooppalaisen verkoston 22. huhtikuuta 2020 julkaiseman yhteisen kertomuksen ”Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0229/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0229/2020),

| A. | toteaa, että covid-19-kriisiin ja sen seurauksiin sisältyy selkeitä sukupuolinäkökulmia, koska ne vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavoin, ja että ne ovat korostaneet olemassa olevia sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin liittyviä puutteita ja eriarvoisuutta; katsoo, että siksi tarvitaan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia toimia; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että covid-19-kriisiin ja sen seurauksiin sisältyy selkeitä sukupuolinäkökulmia, koska ne vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavoin, ja että ne ovat korostaneet olemassa olevia sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin liittyviä puutteita ja eriarvoisuutta; katsoo, että siksi tarvitaan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia toimia;

| B. | toteaa, että covid-19-pandemialla on erilaisia ja eriasteisia vaikutuksia yhteiskunnan eri ryhmiin, kuten naisiin ja miehiin, nuoriin ja vanhoihin, vammaisiin, sukupuoleen perustuvan väkivallan ja perheväkivallan uhreihin, sosioekonomiselta taustaltaan erilaisiin ihmisiin, lapsiin, yksinhuoltajavanhempiin ja vähemmistöryhmiin, mukaan luettuina romanit, hlbtiq+-henkilöt sekä pakolais- ja maahanmuuttajanaiset, ja sillä on myös moniperusteisia piirteitä; ottaa huomioon, että lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti naisiin ja tyttöihin ja että pandemia on pahentanut olemassa olevaa rakenteellista sukupuolten eriarvoisuutta erityisesti syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvien tyttöjen ja naisten osalta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että covid-19-pandemialla on erilaisia ja eriasteisia vaikutuksia yhteiskunnan eri ryhmiin, kuten naisiin ja miehiin, nuoriin ja vanhoihin, vammaisiin, sukupuoleen perustuvan väkivallan ja perheväkivallan uhreihin, sosioekonomiselta taustaltaan erilaisiin ihmisiin, lapsiin, yksinhuoltajavanhempiin ja vähemmistöryhmiin, mukaan luettuina romanit, hlbtiq+-henkilöt sekä pakolais- ja maahanmuuttajanaiset, ja sillä on myös moniperusteisia piirteitä; ottaa huomioon, että lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti naisiin ja tyttöihin ja että pandemia on pahentanut olemassa olevaa rakenteellista sukupuolten eriarvoisuutta erityisesti syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvien tyttöjen ja naisten osalta;

| C. | toteaa, että alustavat viralliset kuolleisuusluvut osoittavat, että viruksesta aiheutuva ikääntyneiden miesten kuolleisuus on suurempi kuin naisten, kun taas naisilla on suurempi riski saada virustartunta, koska vallitsevan kriisin kannalta olennaisilla aloilla työskentelevistä etulinjan työntekijöistä suhteettoman suuri osa on naisia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että alustavat viralliset kuolleisuusluvut osoittavat, että viruksesta aiheutuva ikääntyneiden miesten kuolleisuus on suurempi kuin naisten, kun taas naisilla on suurempi riski saada virustartunta, koska vallitsevan kriisin kannalta olennaisilla aloilla työskentelevistä etulinjan työntekijöistä suhteettoman suuri osa on naisia;

| D. | ottaa huomioon, että EU ja jäsenvaltiot eivät olleet valmiita tällaiseen terveyskriisiin; katsoo, että terveydenhuollon saatavuus ilman syrjintää on perusihmisoikeus; toteaa, että terveyskriisi pahensi merkittävästi jo olemassa olleita kriittisiin hoitopalveluihin pääsyn esteitä; toteaa, että muiden kuin keskeisten terveyspalvelujen peruuttamisen tai lykkäämisen seurauksena kiireellisten tapausten kriittinen hoito on viivästynyt ja joskus jopa estynyt myös naisten tapauksessa; ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -palveluihin pääsyä on vaikeutettu vakavin seurauksin ja että joissakin jäsenvaltioissa on pyritty oikeudellisesti rajoittamaan oikeutta turvalliseen ja lailliseen aborttiin; ottaa huomioon, että naisten kriittisiin tarpeisiin kuuluvat mahdollisuus äitiyshoitoon ja turvalliseen synnytykseen, ehkäisyn saatavuus, turvalliset abortti- ja hedelmöityshoitopalvelut sekä kliiniset tarpeet raiskaustapauksissa; toteaa, että naisten ja tyttöjen perusoikeus terveydenhoitopalveluihin uhkaa vaarantua, kun kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät ovat poikkeustilassa ja välttämättömien palvelujen ja hyödykkeiden saatavuus rajoittuu kriisiaikoina; toteaa, että pyrkimykset hillitä epidemioita voivat ohjata resursseja pois rutiininomaisista terveyspalveluista ja pahentaa seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen jo nyt rajoitettua saatavuutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU ja jäsenvaltiot eivät olleet valmiita tällaiseen terveyskriisiin; katsoo, että terveydenhuollon saatavuus ilman syrjintää on perusihmisoikeus; toteaa, että terveyskriisi pahensi merkittävästi jo olemassa olleita kriittisiin hoitopalveluihin pääsyn esteitä; toteaa, että muiden kuin keskeisten terveyspalvelujen peruuttamisen tai lykkäämisen seurauksena kiireellisten tapausten kriittinen hoito on viivästynyt ja joskus jopa estynyt myös naisten tapauksessa; ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -palveluihin pääsyä on vaikeutettu vakavin seurauksin ja että joissakin jäsenvaltioissa on pyritty oikeudellisesti rajoittamaan oikeutta turvalliseen ja lailliseen aborttiin; ottaa huomioon, että naisten kriittisiin tarpeisiin kuuluvat mahdollisuus äitiyshoitoon ja turvalliseen synnytykseen, ehkäisyn saatavuus, turvalliset abortti- ja hedelmöityshoitopalvelut sekä kliiniset tarpeet raiskaustapauksissa; toteaa, että naisten ja tyttöjen perusoikeus terveydenhoitopalveluihin uhkaa vaarantua, kun kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät ovat poikkeustilassa ja välttämättömien palvelujen ja hyödykkeiden saatavuus rajoittuu kriisiaikoina; toteaa, että pyrkimykset hillitä epidemioita voivat ohjata resursseja pois rutiininomaisista terveyspalveluista ja pahentaa seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen jo nyt rajoitettua saatavuutta;

| E. | toteaa, että monen jäsenvaltion ilmoitusten ja lukujen mukaan perheväkivalta ja sukupuoleen perustuva väkivalta, mukaan luettuna fyysinen ja psyykkinen väkivalta, pakottaminen ja verkkoväkivalta, lisääntyivät huolestuttavalla tavalla liikkumisrajoitusten aikana; toteaa, ettei väkivalta ole yksityinen vaan yhteiskunnallinen ongelma; ottaa huomioon, että sulkutoimet vaikeuttavat lähisuhdeväkivallan uhrien avun hakemista, koska he ovat usein samassa tilassa hyväksikäyttäjiensä kanssa ja koska tukipalvelujen, kuten naisten turvakotien ja vihjelinjojen, rajallinen saatavuus sekä tukirakenteiden ja -resurssien riittämättömyys voivat pahentaa jo olemassa olevaa ”varjopandemiaa”; toteaa, että väkivallan uhreiksi joutuneille naisille ja tytöille tarkoitettujen vuodepaikkojen määrä turvakodeissa on ainoastaan puolet Istanbulin yleissopimuksen vaatimuksesta; ottaa huomioon, että monen haavoittuvassa asemassa olevan naisryhmän henki ja hyvinvointi ovat yhä suuremmassa vaarassa covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin vuoksi; toteaa, että naismurhia ei oteta huomioon virallisissa covid-19-kuolintilastoissa, mutta niillä voi olla yhteys pandemiaan ja siihen liittyviin sulkutoimiin; toteaa, että liikkumisrajoitukset ja eristämistoimet ovat voineet lisätä naisten sukuelinten silpomisen riskiä, kun lapset eivät ole olleet koulussa ja silpomisen havaitseminen on siksi vaikeutunut; ottaa huomioon, että taloudelliset ja sosiaaliset paineet ovat kärjistäviä tekijöitä, jotka voivat johtaa perheväkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan lisääntymiseen pitkällä aikavälillä ja vaikeuttaa naisten lähtemistä väkivaltaisten kumppanien luota; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että monen jäsenvaltion ilmoitusten ja lukujen mukaan perheväkivalta ja sukupuoleen perustuva väkivalta, mukaan luettuna fyysinen ja psyykkinen väkivalta, pakottaminen ja verkkoväkivalta, lisääntyivät huolestuttavalla tavalla liikkumisrajoitusten aikana; toteaa, ettei väkivalta ole yksityinen vaan yhteiskunnallinen ongelma; ottaa huomioon, että sulkutoimet vaikeuttavat lähisuhdeväkivallan uhrien avun hakemista, koska he ovat usein samassa tilassa hyväksikäyttäjiensä kanssa ja koska tukipalvelujen, kuten naisten turvakotien ja vihjelinjojen, rajallinen saatavuus sekä tukirakenteiden ja -resurssien riittämättömyys voivat pahentaa jo olemassa olevaa ”varjopandemiaa”; toteaa, että väkivallan uhreiksi joutuneille naisille ja tytöille tarkoitettujen vuodepaikkojen määrä turvakodeissa on ainoastaan puolet Istanbulin yleissopimuksen vaatimuksesta; ottaa huomioon, että monen haavoittuvassa asemassa olevan naisryhmän henki ja hyvinvointi ovat yhä suuremmassa vaarassa covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin vuoksi; toteaa, että naismurhia ei oteta huomioon virallisissa covid-19-kuolintilastoissa, mutta niillä voi olla yhteys pandemiaan ja siihen liittyviin sulkutoimiin; toteaa, että liikkumisrajoitukset ja eristämistoimet ovat voineet lisätä naisten sukuelinten silpomisen riskiä, kun lapset eivät ole olleet koulussa ja silpomisen havaitseminen on siksi vaikeutunut; ottaa huomioon, että taloudelliset ja sosiaaliset paineet ovat kärjistäviä tekijöitä, jotka voivat johtaa perheväkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan lisääntymiseen pitkällä aikavälillä ja vaikeuttaa naisten lähtemistä väkivaltaisten kumppanien luota;

| F. | toteaa, että internetin käytön lisääntyminen pandemian aikana on lisännyt verkko- ja tietotekniikkavälitteistä sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa sekä verkossa tapahtuvaa lasten ja erityisesti tyttöjen seksuaalista hyväksikäyttöä; toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajat, naispoliitikot, naistoimittajat, etnisiin vähemmistöihin ja alkuperäiskansoihin kuuluvat naiset, lesbot, biseksuaaliset ja transsukupuoliset naiset sekä vammaiset naiset ovat tietotekniikkavälitteisen väkivallan erityisiä kohteita; toteaa, että Euroopassa verkkoväkivallan kohteeksi joutumisen riski on suurin 18–29-vuotiailla naisilla (26); |
| --- | --- |

F.

toteaa, että internetin käytön lisääntyminen pandemian aikana on lisännyt verkko- ja tietotekniikkavälitteistä sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa sekä verkossa tapahtuvaa lasten ja erityisesti tyttöjen seksuaalista hyväksikäyttöä; toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajat, naispoliitikot, naistoimittajat, etnisiin vähemmistöihin ja alkuperäiskansoihin kuuluvat naiset, lesbot, biseksuaaliset ja transsukupuoliset naiset sekä vammaiset naiset ovat tietotekniikkavälitteisen väkivallan erityisiä kohteita; toteaa, että Euroopassa verkkoväkivallan kohteeksi joutumisen riski on suurin 18–29-vuotiailla naisilla (26);

| G. | toteaa, että meneillään olevassa kriisissä välttämättömiä palveluja tarjoavista työntekijöistä suurin osa on naisia, mukaan lukien 76 prosenttia terveydenhuoltoalan työntekijöistä (lääkärit, sairaanhoitajat, kätilöt, hoivakotien henkilöstö), 82 prosenttia kassatyöntekijöistä, 93 prosenttia lastenhoitoalan työntekijöistä ja opettajista, 95 prosenttia kotitalouksien siivoojista ja kotiavustajista ja 86 prosenttia henkilökohtaisista avustajista (27) EU:ssa; toteaa, että talous-, yhteiskunta- ja terveydenhuoltojärjestelmiemme, yhteiskunnallisen elämämme ja välttämättömien toimintojen jatkuvuudesta on kiittäminen niitä, jotka eivät usein voi säilyttää turvaväliä muihin ja jotka siksi joutuvat olemaan huolissaan viruksen mahdollisesta levittämisestä sukulaisiinsa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että meneillään olevassa kriisissä välttämättömiä palveluja tarjoavista työntekijöistä suurin osa on naisia, mukaan lukien 76 prosenttia terveydenhuoltoalan työntekijöistä (lääkärit, sairaanhoitajat, kätilöt, hoivakotien henkilöstö), 82 prosenttia kassatyöntekijöistä, 93 prosenttia lastenhoitoalan työntekijöistä ja opettajista, 95 prosenttia kotitalouksien siivoojista ja kotiavustajista ja 86 prosenttia henkilökohtaisista avustajista (27) EU:ssa; toteaa, että talous-, yhteiskunta- ja terveydenhuoltojärjestelmiemme, yhteiskunnallisen elämämme ja välttämättömien toimintojen jatkuvuudesta on kiittäminen niitä, jotka eivät usein voi säilyttää turvaväliä muihin ja jotka siksi joutuvat olemaan huolissaan viruksen mahdollisesta levittämisestä sukulaisiinsa;

| H. | ottaa huomioon, että monen keskeisen ja merkittävässä määrin naisvaltaisen alan palkat voivat olla alhaisia ja että usein maksetaan vain vähimmäispalkkaa; toteaa, että työmarkkinoiden horisontaalinen ja vertikaalinen eriytyminen EU:ssa on edelleen merkittävää ja että naiset ovat yliedustettuina vähemmän kannattavilla aloilla; toteaa, että 30 prosenttia naisista työskentelee opetus-, terveys- tai sosiaalialalla verrattuna miesten 8 prosenttiin, ja 7 prosenttia luonnontieteen, teknologian, insinööritieteiden tai matematiikan aloilla, joilla puolestaan työskentelee 33 prosenttia miehistä (28); ottaa huomioon, että ILO varoittaa, että talouskriisi vaikuttaa suhteettomasti tiettyihin ryhmiin, mukaan lukien työmarkkinoille tulevat ryhmät, mikä lisää eriarvoisuutta, ja että naisilla on heikommat mahdollisuudet sosiaaliseen suojeluun ja he kantavat suhteettoman suuren taakan; toteaa, että on perusteltua olla huolissaan merkittävistä kriisin aiheuttamista työpaikkojen menetyksistä naisvaltaisissa ammateissa; ottaa huomioon, että miesvaltaiset alat elpyvät todennäköisesti aikaisemmin kuin tyypilliset naisvaltaiset alat; toteaa, että Next Generation EU -elpymissuunnitelmassa olisi keskityttävä riittävästi aloihin, joilla naiset ovat yliedustettuina; toteaa, että komission ehdotuksessa elpymissuunnitelmaksi painotetaan, että investoinnit digitaaliseen siirtymään ovat avain Euroopan tulevaan kukoistukseen ja selviytymiskykyyn; ottaa huomioon, että vuoden 2019 tasa-arvoindeksi paljasti jatkuvaa eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä digitaalialalla ja että tarvitaan toimia sukupuolten välisten erojen ja työmarkkinoiden eriytymisen lieventämiseksi työmarkkinoiden digitalisaatiokehityksen aikana; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että monen keskeisen ja merkittävässä määrin naisvaltaisen alan palkat voivat olla alhaisia ja että usein maksetaan vain vähimmäispalkkaa; toteaa, että työmarkkinoiden horisontaalinen ja vertikaalinen eriytyminen EU:ssa on edelleen merkittävää ja että naiset ovat yliedustettuina vähemmän kannattavilla aloilla; toteaa, että 30 prosenttia naisista työskentelee opetus-, terveys- tai sosiaalialalla verrattuna miesten 8 prosenttiin, ja 7 prosenttia luonnontieteen, teknologian, insinööritieteiden tai matematiikan aloilla, joilla puolestaan työskentelee 33 prosenttia miehistä (28); ottaa huomioon, että ILO varoittaa, että talouskriisi vaikuttaa suhteettomasti tiettyihin ryhmiin, mukaan lukien työmarkkinoille tulevat ryhmät, mikä lisää eriarvoisuutta, ja että naisilla on heikommat mahdollisuudet sosiaaliseen suojeluun ja he kantavat suhteettoman suuren taakan; toteaa, että on perusteltua olla huolissaan merkittävistä kriisin aiheuttamista työpaikkojen menetyksistä naisvaltaisissa ammateissa; ottaa huomioon, että miesvaltaiset alat elpyvät todennäköisesti aikaisemmin kuin tyypilliset naisvaltaiset alat; toteaa, että Next Generation EU -elpymissuunnitelmassa olisi keskityttävä riittävästi aloihin, joilla naiset ovat yliedustettuina; toteaa, että komission ehdotuksessa elpymissuunnitelmaksi painotetaan, että investoinnit digitaaliseen siirtymään ovat avain Euroopan tulevaan kukoistukseen ja selviytymiskykyyn; ottaa huomioon, että vuoden 2019 tasa-arvoindeksi paljasti jatkuvaa eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä digitaalialalla ja että tarvitaan toimia sukupuolten välisten erojen ja työmarkkinoiden eriytymisen lieventämiseksi työmarkkinoiden digitalisaatiokehityksen aikana;

| I. | toteaa, että naiset ovat miehiä todennäköisemmin väliaikaisissa, osa-aikaisissa ja epävarmoissa työsuhteissa (26,5 prosenttia naisista ja 15,1 prosenttia miehistä (29)) ja sen vuoksi työpaikkojen menetykset ja lomautukset kriisin vuoksi ovat koskeneet ja koskevat ajan oloon erityisesti naisia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että naiset ovat miehiä todennäköisemmin väliaikaisissa, osa-aikaisissa ja epävarmoissa työsuhteissa (26,5 prosenttia naisista ja 15,1 prosenttia miehistä (29)) ja sen vuoksi työpaikkojen menetykset ja lomautukset kriisin vuoksi ovat koskeneet ja koskevat ajan oloon erityisesti naisia;

| J. | toteaa, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan covid-19-kriisiin liittyy vakava uhka siitä, että sukupuolten tasa-arvoisessa osallistumisessa työmarkkinoille vuosikymmenten aikana saavutetut edistysaskeleet kumoutuvat, etenkin jos toiminta häiriintyy edelleen aloilla, joilla naiset ovat yliedustettuina (30); toteaa tutkimustulosten osoittavan, että sukupuolten työllisyysero polki paikoillaan vuosina 2015–2018 ja että sitkeät erot työllisyydessä maksavat Euroopalle yli 335 miljardia euroa vuodessa eli 2,41 prosenttia EU-maiden BKT:sta vuonna 2019 (31); |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan covid-19-kriisiin liittyy vakava uhka siitä, että sukupuolten tasa-arvoisessa osallistumisessa työmarkkinoille vuosikymmenten aikana saavutetut edistysaskeleet kumoutuvat, etenkin jos toiminta häiriintyy edelleen aloilla, joilla naiset ovat yliedustettuina (30); toteaa tutkimustulosten osoittavan, että sukupuolten työllisyysero polki paikoillaan vuosina 2015–2018 ja että sitkeät erot työllisyydessä maksavat Euroopalle yli 335 miljardia euroa vuodessa eli 2,41 prosenttia EU-maiden BKT:sta vuonna 2019 (31);

| K. | toteaa, että esimerkiksi EIGEn ja YK:n tasa-arvojärjestö UN Womenin työ on osoittanut kriisin sukupuolittuneet vaikutukset; toteaa, että kriisin kokonaisvaikutuksia on kuitenkin vaikea mitata, koska jäsenvaltioista ei ole saatavana vertailukelpoisia sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja; toteaa, että covid-19-pandemialla on ollut ennennäkemätön vaikutus Euroopan työmarkkinoihin; toteaa, että tilannetta on tarkasteltava perusteellisesti alakohtaisesti sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna sekä kriisin että elpymisvaiheen aikana; ottaa huomioon, että pandemian kaikkia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia sekä työllisyysvaikutuksia ei vieläkään tunneta, mutta muun muassa Eurofoundin alustavien tutkimusten mukaan palvelu- ja teollisuusaloilla menetetään huomattavasti työpaikkoja, samoin kuin naisvaltaisilla kontaktialoilla, kuten vähittäismyynnin, vapaa-ajan ja henkilökohtaisten palvelujen aloilla; toteaa, että toisilla aloilla, kuten julkisten palveluiden ja terveydenhuollon aloilla sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla, työpaikat taas ovat säilyneet kriisistä huolimatta; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että esimerkiksi EIGEn ja YK:n tasa-arvojärjestö UN Womenin työ on osoittanut kriisin sukupuolittuneet vaikutukset; toteaa, että kriisin kokonaisvaikutuksia on kuitenkin vaikea mitata, koska jäsenvaltioista ei ole saatavana vertailukelpoisia sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja; toteaa, että covid-19-pandemialla on ollut ennennäkemätön vaikutus Euroopan työmarkkinoihin; toteaa, että tilannetta on tarkasteltava perusteellisesti alakohtaisesti sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna sekä kriisin että elpymisvaiheen aikana; ottaa huomioon, että pandemian kaikkia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia sekä työllisyysvaikutuksia ei vieläkään tunneta, mutta muun muassa Eurofoundin alustavien tutkimusten mukaan palvelu- ja teollisuusaloilla menetetään huomattavasti työpaikkoja, samoin kuin naisvaltaisilla kontaktialoilla, kuten vähittäismyynnin, vapaa-ajan ja henkilökohtaisten palvelujen aloilla; toteaa, että toisilla aloilla, kuten julkisten palveluiden ja terveydenhuollon aloilla sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla, työpaikat taas ovat säilyneet kriisistä huolimatta;

| L. | toteaa, että kriisi on vaikuttanut merkittävästi startup-yrityksiin; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että kriisi on vaikuttanut merkittävästi startup-yrityksiin;

| M. | toteaa, että covid-19-pandemia on tuonut esiin pitkäaikaisen ongelman hoivapalvelujen alalla monessa EU:n jäsenvaltiossa; toteaa, että hoivaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisena jatkumona lasten päivähoidosta iltapäivähoitoon sekä vammaisten hoivaan ja vanhustenhoitoon; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että covid-19-pandemia on tuonut esiin pitkäaikaisen ongelman hoivapalvelujen alalla monessa EU:n jäsenvaltiossa; toteaa, että hoivaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisena jatkumona lasten päivähoidosta iltapäivähoitoon sekä vammaisten hoivaan ja vanhustenhoitoon;

| N. | toteaa, että koulujen, hoitopaikkojen ja työpaikkojen sulkeminen on lisännyt entisestään palkattomien kotitöiden ja hoivavastuun lankeamista naisille, jotka pyrkivät hoitamaan samalla etätyönsä vailla riittävää tukea lasten ja vanhusten hoitamiseen; toteaa, ettei etätyössä olo voi korvata lastenhoitopalveluja; toteaa, että naiset tekevät yleensä viikossa 13 tuntia enemmän palkatonta hoiva- ja kotityötä miehiin verrattuna (32); ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tarjonnut miehille mahdollisuuden osallistua enemmän hoitovelvollisuuksiin, mutta se on myös paljastanut, miten epätasainen hoiva- ja kotitaloustyön osuus on edelleen, mikä mitä todennäköisimmin vaikuttaa naisiin ja tyttöihin vakavammin; toteaa, että etätyön ja perhevelvollisuuksien tasapainottaminen aiheuttaa lisärasitusta, ja naisiin kohdistuu siten suurempi emotionaalinen, henkinen ja sosiaalinen taakka; katsoo, että tämä voisi johtaa työpanoksen vähenemiseen ja vaikuttaa heidän ammatilliseen kehitykseensä miehiin verrattuna; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että koulujen, hoitopaikkojen ja työpaikkojen sulkeminen on lisännyt entisestään palkattomien kotitöiden ja hoivavastuun lankeamista naisille, jotka pyrkivät hoitamaan samalla etätyönsä vailla riittävää tukea lasten ja vanhusten hoitamiseen; toteaa, ettei etätyössä olo voi korvata lastenhoitopalveluja; toteaa, että naiset tekevät yleensä viikossa 13 tuntia enemmän palkatonta hoiva- ja kotityötä miehiin verrattuna (32); ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tarjonnut miehille mahdollisuuden osallistua enemmän hoitovelvollisuuksiin, mutta se on myös paljastanut, miten epätasainen hoiva- ja kotitaloustyön osuus on edelleen, mikä mitä todennäköisimmin vaikuttaa naisiin ja tyttöihin vakavammin; toteaa, että etätyön ja perhevelvollisuuksien tasapainottaminen aiheuttaa lisärasitusta, ja naisiin kohdistuu siten suurempi emotionaalinen, henkinen ja sosiaalinen taakka; katsoo, että tämä voisi johtaa työpanoksen vähenemiseen ja vaikuttaa heidän ammatilliseen kehitykseensä miehiin verrattuna;

| O. | toteaa, että yksinhuoltajille tilanne on ollut suhteettoman ja äärimmäisen raskas ja että heistä 85 prosenttia on naisia, mikä merkitsee EU:ssa 6,7:ää miljoonaa yksinhuoltajaäidin taloutta (33), joista lähes puolta uhkaa sosiaalisen syrjäytymisen tai köyhyyden vaara; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että yksinhuoltajille tilanne on ollut suhteettoman ja äärimmäisen raskas ja että heistä 85 prosenttia on naisia, mikä merkitsee EU:ssa 6,7:ää miljoonaa yksinhuoltajaäidin taloutta (33), joista lähes puolta uhkaa sosiaalisen syrjäytymisen tai köyhyyden vaara;

| P. | toteaa, että erään tutkimuksen mukaan (34) covid-19-pandemia on vaikuttanut enemmän naisiin, jotka ovat pienten lasten äitejä, kuin vastaavassa tilanteessa oleviin miehiin; ottaa huomioon, että lähes kolmasosalla (29 prosenttia) naisista, joilla on pieniä lapsia, oli vaikeuksia keskittyä työhönsä, kun taas miehillä, joilla on pieniä lapsia, vastaava osuus oli 16 prosenttia; ottaa huomioon, että kaksi kertaa suurempi määrä naisia, joilla on lapsia (29 prosenttia), tunsi itsensä töiden jälkeen todennäköisesti liian väsyneeksi tekemään kotitöitä, kun miesten vastaava luku oli 16 prosenttia; toteaa, että huhtikuussa 2020 0–11-vuotiaiden lasten äidit tunsivat todennäköisemmin olonsa stressaantuneiksi kuin saman ikäisten lasten isät (23 prosenttia v. 19 prosenttia), yksinäiseksi (14 prosenttia v. 6 prosenttia) tai masentuneeksi (14 prosenttia v. 9 prosenttia); |
| --- | --- |

P.

toteaa, että erään tutkimuksen mukaan (34) covid-19-pandemia on vaikuttanut enemmän naisiin, jotka ovat pienten lasten äitejä, kuin vastaavassa tilanteessa oleviin miehiin; ottaa huomioon, että lähes kolmasosalla (29 prosenttia) naisista, joilla on pieniä lapsia, oli vaikeuksia keskittyä työhönsä, kun taas miehillä, joilla on pieniä lapsia, vastaava osuus oli 16 prosenttia; ottaa huomioon, että kaksi kertaa suurempi määrä naisia, joilla on lapsia (29 prosenttia), tunsi itsensä töiden jälkeen todennäköisesti liian väsyneeksi tekemään kotitöitä, kun miesten vastaava luku oli 16 prosenttia; toteaa, että huhtikuussa 2020 0–11-vuotiaiden lasten äidit tunsivat todennäköisemmin olonsa stressaantuneiksi kuin saman ikäisten lasten isät (23 prosenttia v. 19 prosenttia), yksinäiseksi (14 prosenttia v. 6 prosenttia) tai masentuneeksi (14 prosenttia v. 9 prosenttia);

| Q. | toteaa, että komission ehdotuksessa elpymissuunnitelmaksi korostetaan investointeja vihreään siirtymään; toteaa, että naiset kokevat ilmastonmuutoksen vaikutukset eri tavalla, koska he kohtaavat suurempia riskejä ja rasitteita monesta syystä; toteaa, että kestävä kehitys ja ilmastoon liittyvien haasteiden tehokas hallinta edellyttävät sukupuolten tasa-arvoa ja naisten osallistumista päätöksentekoon; toteaa, että ilmastotoimissa on oltava sukupuolten tasa-arvoon liittyvä näkökulma ja moniperusteinen näkökulma; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että komission ehdotuksessa elpymissuunnitelmaksi korostetaan investointeja vihreään siirtymään; toteaa, että naiset kokevat ilmastonmuutoksen vaikutukset eri tavalla, koska he kohtaavat suurempia riskejä ja rasitteita monesta syystä; toteaa, että kestävä kehitys ja ilmastoon liittyvien haasteiden tehokas hallinta edellyttävät sukupuolten tasa-arvoa ja naisten osallistumista päätöksentekoon; toteaa, että ilmastotoimissa on oltava sukupuolten tasa-arvoon liittyvä näkökulma ja moniperusteinen näkökulma;

| R. | toteaa, että tietyt yhteiskuntaryhmät, kuten yksinhuoltajat, väkivallan uhrit, rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, ikääntyneet ja nuoret naiset, vammaiset naiset, romaninaiset, hlbtiq+-henkilöt, prostituoidut sekä pakolaiset ja maahanmuuttajat, ovat erityisen alttiita virukselle tai sen terveydellisille ja sosioekonomiselle seurauksille, kun otetaan huomioon toteutetut toimenpiteet sekä infrastruktuurin ja palvelujen olemassa olevat puutteet; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että tietyt yhteiskuntaryhmät, kuten yksinhuoltajat, väkivallan uhrit, rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, ikääntyneet ja nuoret naiset, vammaiset naiset, romaninaiset, hlbtiq+-henkilöt, prostituoidut sekä pakolaiset ja maahanmuuttajat, ovat erityisen alttiita virukselle tai sen terveydellisille ja sosioekonomiselle seurauksille, kun otetaan huomioon toteutetut toimenpiteet sekä infrastruktuurin ja palvelujen olemassa olevat puutteet;

| S. | toteaa, että asunnottomilla naisilla on erityisiä covid-19-pandemiaan liittyviä haasteita, koska tilapäis- ja hätämajoituksessa ollaan erityisen alttiita taudin leviämiselle, sukupuoleen perustuvalle väkivallalle sekä hygienia- ja terveyspalvelujen saatavuuden puutteelle; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että asunnottomilla naisilla on erityisiä covid-19-pandemiaan liittyviä haasteita, koska tilapäis- ja hätämajoituksessa ollaan erityisen alttiita taudin leviämiselle, sukupuoleen perustuvalle väkivallalle sekä hygienia- ja terveyspalvelujen saatavuuden puutteelle;

| T. | toteaa, että covid-19 on maailmanlaajuinen pandemia, joka vaikuttaa kaikkiin maailman maihin; toteaa, että pandemialla on järisyttäviä vaikutuksia väestöihin ja erityisesti naisiin ja tyttöihin maissa, joissa terveydenhuoltojärjestelmät ovat alirahoitettuja, sekä konfliktialueiden maissa; ottaa huomioon, että pandemian myötä yli 47 miljoonaa naista ja tyttöä maailmassa jää köyhyysrajan alapuolelle vuoteen 2021 mennessä (35); |
| --- | --- |

T.

toteaa, että covid-19 on maailmanlaajuinen pandemia, joka vaikuttaa kaikkiin maailman maihin; toteaa, että pandemialla on järisyttäviä vaikutuksia väestöihin ja erityisesti naisiin ja tyttöihin maissa, joissa terveydenhuoltojärjestelmät ovat alirahoitettuja, sekä konfliktialueiden maissa; ottaa huomioon, että pandemian myötä yli 47 miljoonaa naista ja tyttöä maailmassa jää köyhyysrajan alapuolelle vuoteen 2021 mennessä (35);

| U. | toteaa, että YK:n väestörahasto UNFPA:n tuoreiden tietojen mukaan yhteisöille suunnattujen ohjelmien ja tietoisuutta haitallisista käytännöistä lisäävän valistuksen viivästymisen tai keskeytymisen arvioidaan lisäävän naisten sukuelinten silpomistapauksia 2 miljoonalla sekä lapsiavioliittojen määrää 13 miljoonalla seuraavan vuosikymmenen aikana pandemiaa edeltäneisiin arvioihin nähden; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että YK:n väestörahasto UNFPA:n tuoreiden tietojen mukaan yhteisöille suunnattujen ohjelmien ja tietoisuutta haitallisista käytännöistä lisäävän valistuksen viivästymisen tai keskeytymisen arvioidaan lisäävän naisten sukuelinten silpomistapauksia 2 miljoonalla sekä lapsiavioliittojen määrää 13 miljoonalla seuraavan vuosikymmenen aikana pandemiaa edeltäneisiin arvioihin nähden;

| V. | toteaa, että palvelujen tarjoamisen olisi pohjauduttava tietoperusteiseen tarpeiden tunnistamiseen ja että budjettivarat olisi kohdennettava tämän tutkimuksen pohjalta; toteaa, että talousarvioissa ja varojen kohdentamisessa on otettava huomioon miesten ja naisten erilaiset tarpeet ja olosuhteet; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että palvelujen tarjoamisen olisi pohjauduttava tietoperusteiseen tarpeiden tunnistamiseen ja että budjettivarat olisi kohdennettava tämän tutkimuksen pohjalta; toteaa, että talousarvioissa ja varojen kohdentamisessa on otettava huomioon miesten ja naisten erilaiset tarpeet ja olosuhteet;

| W. | ottaa huomioon, että naiset eivät nykyisen lasikaton vuoksi ole yhtä lailla mukana elpymisvaiheen päätöksenteossa kuin miehet; katsoo, että naisilla ja heitä edustavilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on oltava aktiivinen ja keskeinen rooli päätöksentekoprosesseissa, jotta varmistetaan, että heidän näkökulmansa ja tarpeensa otetaan huomioon elpymisvaiheen ja siihen liittyvien toimenpiteiden päätöksenteossa, suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että naiset eivät nykyisen lasikaton vuoksi ole yhtä lailla mukana elpymisvaiheen päätöksenteossa kuin miehet; katsoo, että naisilla ja heitä edustavilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on oltava aktiivinen ja keskeinen rooli päätöksentekoprosesseissa, jotta varmistetaan, että heidän näkökulmansa ja tarpeensa otetaan huomioon elpymisvaiheen ja siihen liittyvien toimenpiteiden päätöksenteossa, suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla;

| X. | toteaa, että naisten oikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseen liittyvät kysymykset on valtavirtaistettava ja niitä on käsiteltävä korkeimmalla tasolla erityisesti EU:n sukupuolten tasa-arvostrategian täytäntöönpanoa ajatellen; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentissa on naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä valiokunta ja että komissiossa on nimenomaan tasa-arvosta vastaava komission jäsen, mutta neuvostolla ei ole erityistä sukupuolten tasa-arvosta vastaavaa kokoonpanoa eikä tasa-arvosta vastaavilla ministereillä ja valtiosihteereillä erityistä keskustelu- ja päätöksentekofoorumia; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että naisten oikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseen liittyvät kysymykset on valtavirtaistettava ja niitä on käsiteltävä korkeimmalla tasolla erityisesti EU:n sukupuolten tasa-arvostrategian täytäntöönpanoa ajatellen; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentissa on naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä valiokunta ja että komissiossa on nimenomaan tasa-arvosta vastaava komission jäsen, mutta neuvostolla ei ole erityistä sukupuolten tasa-arvosta vastaavaa kokoonpanoa eikä tasa-arvosta vastaavilla ministereillä ja valtiosihteereillä erityistä keskustelu- ja päätöksentekofoorumia;

| Y. | toteaa, että tässä määritellyt keskeiset toimet lisäävät kykyä ja valmiutta selviytyä tulevista kriiseistä; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että tässä määritellyt keskeiset toimet lisäävät kykyä ja valmiutta selviytyä tulevista kriiseistä;

Yleisiä huomautuksia

| 1. | korostaa, että tarvitaan sukupuolitietoista lähestymistapaa sekä sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen ja sukupuolitietoisen budjetoinnin periaatteiden heijastumista kaikissa covid-19-kriisin ratkaisemiseksi toteutettavissa toimissa, jotta naisten oikeudet säilytetään ja turvataan pandemian aikana ja sen jälkeen ja jotta sukupuolten tasa-arvoa voidaan parantaa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa tarvetta soveltaa aiemmista ja nykyisistä kriiseistä saatuja kokemuksia tulevaan politiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, jotta aiempia virheitä ei toistettaisi, sekä tarvetta valmistella sukupuolinäkökulman huomioon ottavia ratkaisuja tulevien kriisien kaikkiin vaiheisiin naisten oikeuksiin kohdistuvien kielteisten vaikutusten ehkäisemiseksi; kehottaa komissiota helpottamaan pysyvän verkoston perustamista covid-19-pandemiaan liittyviä sukupuolinäkökohtia koskevien parhaiden käytäntöjen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken; kehottaa neuvostoa perustamaan erityisen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän kokoonpanon sekä virallisen työryhmän, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä ja konkreettisia toimenpiteitä naisten oikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon liittyviin haasteisiin vastaamiseksi sekä varmistaa keskustelu sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä korkeimmalla poliittisella tasolla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä järjestelmällisesti sukupuolivaikutusten arviointeja myös elpymissuunnitelmaan kuuluvien toimenpiteiden osalta; päättää sisällyttää sukupuolten tasa-arvon Next Generation EU -välineeseen ja vahvistaa sitä parlamentin kannan kautta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota tutkimaan viruksen esiintyvyyttä vallitsevan kriisin kannalta olennaisten alojen työntekijöiden ja erityisesti naisten ja etnisten vähemmistöryhmien keskuudessa ottaen huomioon, että suhteettoman suuri osuus näiden alojen työntekijöistä kuuluu näihin ryhmiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan näiden ryhmien työturvallisuutta asianmukaisin toimin ja kehottaa jäsenvaltioita parantamaan heidän työolojaan muun muassa puitedirektiivin (36) ja direktiivin 92/85/ETY puitteissa sekä vuoden 2020 jälkeisessä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa EU:n strategiakehyksessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita, komissiota, Eurostatia ja Euroopan tasa-arvoinstituuttia keräämään säännöllisesti tietoja covid-19:sta muun muassa sukupuolen, iän ja moniperusteisen syrjinnän mukaan eriteltyinä sekä tietoja viruksen sosioekonomisista vaikutuksista; korostaa, että elpymistoimien on perustuttava tietoon ja niiden pohjana on oltava sukupuolen mukaan eriteltyä dataa, jotta voidaan varmistaa, että vastaukset ovat kattavia, ja että erityistä huomiota on kiinnitettävä aloihin, joilla data on niukkaa ja vaikeasti vertailtavaa, kuten naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja hoivapalveluihin; painottaa, että tällaista dataa on tuotettava järjestelmällisesti ja että se on asetettava yleisesti saataville; painottaa, että komission ja jäsenvaltioiden on tuettava kansallisten tilastokeskusten ja muiden keskeisten toimijoiden tätä koskevien valmiuksien parantamista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että naisten ja miesten, myös heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, on oltava tasapuolisesti edustettuina johtamistoiminnassa ja päätöksentekoprosessissa, kun toteutetaan ja poistetaan toimenpiteitä kriisitilanteissa, sekä elpymissuunnitelmien suunnittelun, hyväksymisen ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa, jotta heidän erityistarpeensa ja -olosuhteensa otetaan täysimääräisesti ja asianmukaisesti huomioon ja suunnitellaan tehokkaita ja kohdennettuja toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tarvittava tukipaketti vastaa heidän tarpeitaan; kehottaa jäsenvaltioita sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseksi perustamaan kriisien aikana erityisiä työryhmiä, joissa ovat mukana keskeiset sidosryhmät ja naisjärjestöjen edustajat; kehottaa jäsenvaltioiden kansallisia parlamentteja perustamaan covid-19-kriisin naisiin ja tyttöihin kohdistuvia vaikutuksia arvioivia valiokuntia, jotta kriisin ja sen sukupuolivaikutusten käsittelyä ja seurantaa varten olisi olemassa erityinen foorumi; pitää myönteisenä komission aikomusta edistää julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviehdotuksen (37) (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) hyväksymistä, ja kehottaa neuvostoa jatkamaan sen käsittelyä ja hyväksymään sen; korostaa edelleen, että EU:n pelastuspalvelumekanismiin ja muihin kriisinhallintamekanismeihin on saatava enemmän naisia sekä EU:ssa että kansallisella tasolla; sitoutuu lisäksi varmistamaan, että parlamentin kuulemistilaisuuksien ja työpajojen paneelit ovat sukupuolijakaumaltaan tasapainoisia, ja rikastuttamaan elpymistoimenpiteistä käytävää keskustelua moninaisuuden avulla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti disinformaatiota, kielteisiä julkisia keskusteluja, riittämätöntä priorisointia, asiaankuuluvien palvelujen saatavuuden rajoittamista tai epäämistä sekä regressiivisiä aloitteita, jotka liittyvät naisten oikeuksiin, hlbtiq+-oikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon, ja vastaamaan niihin päättäväisesti; kehottaa komissiota seuraamaan edellä mainittuihin aiheisiin liittyvien kansalaisjärjestöjen toimien ja mielenosoitusten tilan kaventumista, joka johtuu demokratiaan ja perusoikeuksiin liittyvistä liikkumisrajoituksista covid-19-kriisin aikana ja sen jälkeen; toteaa, että asianmukaisia toimenpiteitä on toteutettava, kun on osoitettu, että oikeusvaltion periaatteiden rikkominen jäsenvaltiossa vaikuttaa tai uhkaa vakavasti vaikuttaa EU:n talousarviovarojen moitteettomaan hoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suorasti; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että rajoittavilla hätätoimenpiteillä pyritään ainoastaan torjumaan pandemiaa ja että ne ovat tilapäisiä sekä perusoikeuksien mukaisia; |
| --- | --- |

7.

Covid-19-tilanteeseen liittyvät terveysnäkökohdat ja sukupuolivaikutukset

| 8. | ilmaisee huolensa covid-19-tautiin sairastuneiden korkeasta kuolleisuudesta; panee merkille miesten verrattain korkean alustavan kuolleisuuden ja kehottaa Maailman terveysjärjestöä (WHO) ja asiaankuuluvia EU:n virastoja tutkimaan miehiin ja naisiin kohdistuvia erilaisia terveysvaikutuksia; kehottaa komissiota jatkamaan tilanteen seuraamista, jotta voidaan ymmärtää viruksen pitkäaikaiset terveysvaikutukset naisiin ja miehiin; korostaa, että virusta koskevaan kliiniseen tutkimukseen on sisällyttävä sukupuolten tasapuolinen edustus sen arvioimiseksi, vaikuttaako virus ja mahdollinen rokote tai hoito naisiin ja miehiin eri tavoin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan pääsyn naisten ja miesten laadukkaan lääketieteellisen ja psykologisen terveydenhuollon piiriin kuuluviin olennaisiin muihin kuin covid-19-tautia koskeviin toimenpiteisiin, kuten syöpäseulontoihin ja -hoitoihin, äitiys- ja lastenneuvoloihin sekä kiireelliseen hoitoon sydäninfarktien ja aivohalvausten yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan WHO:n ohjeistusten mukaisesti näillä aloilla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja niitä koskeviin oikeuksiin liittyvien palvelujen saatavuutta on laiminlyöty ja rajoitettu ja niitä vastaan on jopa hyökätty joissakin jäsenvaltioissa kriisin aikana; korostaa, että jäsenvaltioiden on taattava seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja niitä koskeviin oikeuksiin liittyvien palvelujen, tietojen ja hyödykkeiden laadukas ja kohtuuhintainen saatavuus ilman syrjintää kriisin aikana ja sen jälkeen sekä vastaavissa hätätilanteissa tunnustamalla, että ne ovat välttämättömiä, ihmishenkiä pelastavia ja usein aikaherkkiä palveluja ja että niitä olisi tarjottava WHO:n suuntaviivojen ja potilaskeskeisen, ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan mukaisesti; torjuu jyrkästi kaikki yritykset kaventaa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja niitä koskevia oikeuksia ja hlbtiq+-oikeuksia ja korostaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niitä koskevien oikeuksien vastustajien ei pitäisi antaa käyttää tätä kriisiä väärin keinona rajoittaa naisten oikeuksia, kuten oikeutta turvalliseen aborttiin; kehottaa komissiota helpottamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja ottamaan samalla mukaan kansalaisyhteiskunnan järjestöt, jotka ovat usein näiden alojen asiantuntijoita, kun on kyse uusista menetelmistä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvän hoidon toimittamiseksi ja keinoista puuttua palvelujen tarjonnan puutteisiin; pitää tärkeänä keskustella palveluntarjoajien kanssa sen selventämiseksi, että näitä palveluita pidetään edelleen välttämättöminä ja että niiden jatkuva saatavuus on turvattava; korostaa, että kaikkien äitiyspalveluiden on oltava käytettävissä ja henkilöstömitoitukseltaan ja muilta voimavaroiltaan riittäviä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita investoimaan vakaisiin ja sopeutumiskykyisiin terveydenhuoltojärjestelmiin ja antamaan tunnustusta ja tukea keskeisille työntekijöille, kuten terveys- ja sosiaalityöntekijöille varmistamalla turvalliset työolot, tarjoamalla asianmukaiset välineet, luomalla edellytykset oikeudenmukaiselle palkalle, tarjoamalla ammatillisia kehitysmahdollisuuksia, myös korkea-asteen koulutuksen avulla, ja varmistamalla lastenhoidon ja mielenterveyspalvelujen kaltaisten palvelujen saatavuuden; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota sisällyttämään terveyteen liittyviin politiikkatoimiinsa, esimerkiksi EU4Health-ohjelmaan, EU:n suunnitelmaan syövän torjumiseksi ja EU:n terveysstrategiaan, covid-19-kriisin kaltaiset hätätilanteet, myös niiden vaikutuksen sukupuolikohtaisiin terveysnäkökohtiin, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarttumaan EU4Health-ohjelmaa toteuttaessaan vuosia 2020–2025 koskevan sukupuolten tasa-arvostrategian terveyttä koskeviin painopisteisiin, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin terveyden olennaisena osatekijänä sekä keskeisenä hyvinvointia ja sukupuolten tasa-arvoa edistävänä seikkana; pyytää lisäämään investointeja sukupuolten tasa-arvon kannalta olennaisiin palveluihin ja ottamaan sukupuolten terveyden asiantuntijat ja sukupuolten tasa-arvon mukaan EU4Health-ohjelman täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että terveydenhuollon saatavuus on ihmisoikeus ja edellyttää riittävää rahoitusta; muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden on otettava huomioon naisten ja miesten ainutlaatuiset tarpeet, kun ne vahvistavat terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia ja kriittistä infrastruktuuria covid-19-pandemian seurauksena, erityisesti kun on kyse terveydenhuoltomenoista, tautien havaitsemisesta ja niihin reagoimisesta, hätätilavalmiudesta, tutkimuksesta ja kehityksestä sekä terveydenhuoltohenkilöstöstä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan mielenterveyden tukialoitteita kriisin aikana ja sen jälkeen sulkutoimien aiheuttaman stressin, ahdistuneisuuden, masennuksen ja yksinäisyyden sekä taloudellisten huolenaiheiden ja sukupuoleen perustuvan väkivallan sekä muiden kriisiin liittyvien ilmiöiden torjumiseksi ottaen huomioon naisiin ja miehiin kohdistuvien vaikutusten erot, sekä investoimaan varoja varmistamaan, että riittävät palvelut ovat saatavilla tarvittaessa; kehottaa komissiota järjestämään EU:n laajuisen mielenterveyskampanjan; |
| --- | --- |

14.

Sukupuoleen perustuva väkivalta covid-19-pandemian aikana

| 15. | vaatii, että jäsenvaltiot puuttuvat covid-19-pandemian vastaisissa toimissaan sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan, joka kohdistuu naisiin ja tyttöihin, mukaan lukien transnaiset sekä intersukupuoliset ja sukupuoleltaan ei-binääriset ja epätyypilliset henkilöt; kehottaa jäsenvaltioita edelleen analysoimaan dataa ja suuntauksia, jotka liittyvät sukupuoleen perustuvan väkivallan ja perheväkivallan kaikenlaisten muotojen esiintyvyyteen ja niistä ilmoittamiseen sekä lapsiin kohdistuviin seurauksiin eristystoimenpiteiden aikana ja niiden jälkeen; toteaa, että julkisilla toimilla ei ole pystytty riittävästi puuttumaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan sekä siihen, että naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisen tarve otettaisiin asianmukaisesti huomioon hätäsuunnitelmissa sekä tulevissa hätätilanteissa, kun niissä ei ole keskitytty ottamaan käyttöön vapautuksia eristyssäännöistä, perustamaan auttavia puhelimia ja tiedonvaihtovälineitä ja -signaaleja ja varmistamaan terveydenhuoltopalvelujen jatkuvaa saatavuutta sekä säilyttämään turvallinen pääsy laillisille klinikoille ja turvakoteihin tai vaihtoehtoisiin majoituspaikkoihin, joilla on riittävä kapasiteetti, poliisi- ja oikeusviranomaisten palveluihin, hätätuomioistuimiin, joissa voidaan tehdä asianmukaisia lähestymiskielto- ja/tai turvaamispäätöksiä, sekä varmistamaan, että niitä pidetään olennaisina; pyytää jäsenvaltioita perustamaan turvallisia ja joustavia hätävaroitusjärjestelmiä, tarjoamaan uusia tukipalveluja puhelimitse, sähköpostitse ja tekstiviesteinä poliisin suorille tiedotustoimille sekä verkkopalveluja, joita ovat esimerkiksi auttavat puhelimet, piilotetut sovellukset sekä digitaaliset alustat ja apteekkiverkostot, ja tarjoamaan hätärahoitusta tukipalveluille, valtiosta riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnan järjestöille; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tukipalveluissa sovelletaan koordinoitua lähestymistapaa vaarassa olevien naisten tunnistamiseen, varmistamaan, että kaikki nämä toimenpiteet ovat kaikkien niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien naisten ja tyttöjen, myös vammaisten, saatavilla heidän maahanmuuttaja-asemastaan riippumatta, ja tarjoamaan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa koulutusta terveydenhuollon työntekijöille sekä etulinjan poliiseille ja oikeuslaitoksen jäsenille; kehottaa jäsenvaltioita jakamaan tietoa kansallisista innovaatioista ja parhaista käytännöistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi ja tehokkaiden käytäntöjen edistämiseksi, ja kehottaa komissiota edistämään näitä käytäntöjä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita pandemian valossa varmistamaan johdonmukaisen lähestymistavan hallintojen ja julkisten palvelujen tukitoimintojen ja yksityisen sektorin välillä sekä päivittämään sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreja koskevia menettelytapojaan, jotka koskevat avun saantia, rikoksista ilmoittamista ja terveyspalveluiden käytettävyyttä, sekä rohkaisemaan todistajia ilmoittamaan tällaisista rikoksista; kehottaa komissiota laatimaan Euroopan unionin pöytäkirjan naisiin kohdistuvasta väkivallasta kriisi- ja hätätilanteissa naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi sekä tukemaan sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreja covid-19-pandemian kaltaisissa hätätilanteissa; korostaa, että tähän pöytäkirjaan olisi sisällytettävä uhrien keskeiset suojelupalvelut; kannattaa puheenjohtajavaltio Saksan ehdotusta EU:n laajuisesta auttavasta puhelimesta, joka palvelisi perheväkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreja kaikilla unionin kielillä, ja kehottaa neuvostoa tukemaan ehdotusta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota edistämään perheväkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan kaikkien muotojen, kuten fyysisen väkivallan, seksuaalisen häirinnän, verkkoväkivallan ja seksuaalisen hyväksikäytön, torjumista edistäviä valistus-, tiedotus- ja edunvalvontakampanjoita erityisesti äskettäin luotujen ennaltaehkäisytoimien ja joustavien hätävaroitusjärjestelmien osalta, jotta voidaan kannustaa ilmoittamista koordinoiden ja yhteistyössä tunnustettujen ja erikoistuneiden naisjärjestöjen kanssa; kehottaa komissiota hyödyntämään digitaalisia palveluja koskevan säädöksen soveltamisalaan kuuluvia teknologisia alustoja verkossa tapahtuviin laittomuuksiin puuttumiseksi, mukaan lukien naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta kaikissa muodoissaan, sillä internetiä on pandemian alusta alkaen käytetty ja käytetään jatkossakin laajalti työhön, koulutukseen ja viihteeseen liittyviin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevä YK:n erityisraportoija on pannut merkille covid-19-kriisin osoittaneen, että sukupuoleen perustuvalta väkivallalta suojelemista ja sen torjumista varten tehtyjä keskeisiä yleissopimuksia ei ole pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla; pyytää neuvostoa saattamaan EU:n osalta kiireellisesti päätökseen Istanbulin yleissopimuksen ratifioinnin laaja-alaisen ja rajoituksettoman liittymisen pohjalta sekä kehottamaan kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan sen ja panemaan sen nopeasti ja asianmukaisesti täytäntöön ja valvomaan sen noudattamista; kehottaa muita jäsenvaltioita varmistamaan yleissopimuksen nopean ratifioinnin ja osoittamaan riittävästi taloudellisia resursseja ja henkilöresursseja naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan estämiseksi ja torjumiseksi ja uhrien suojelemiseksi erityisesti kriisiaikoina; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon GREVIO-asiantuntijaryhmän suositukset ja parantamaan lainsäädäntöään sen saattamiseksi Istanbulin yleissopimuksen määräysten tasalle erityisesti sen sukupuoleen perustuvien väkivallantekojen yhteisten määritelmien osalta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa neuvostoa lisäämään naisiin kohdistuvan väkivallan eurooppalaiseen rikosluetteloon ja kehottaa komissiota ehdottamaan direktiiviä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi, jotta voidaan luoda vahva oikeudellinen kehys, koordinoida parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden välillä, edistää täsmällisen ja vertailukelpoisen datan keruuta, mitata täsmällisesti tällaisen väkivallan esiintyvyyttä ja arvioida ennusteiden laatimisen mahdollisuutta sekä arvioida covid-19-pandemian vaikutusta uhrien kannalta keskeisten palvelujen tarjoamiseen; pitää myönteisenä komission sitoumusta toteuttaa sukupuoleen perustuvasta väkivallasta uusi EU:n laajuinen tutkimus, jonka tulokset julkistetaan vuonna 2023; korostaa tarvetta kerätä yhdenmukaistettua dataa sukupuoleen perustuvasta väkivallasta ja kehottaa jäsenvaltioita keräämään ja toimittamaan asiaankuuluvan datan pyydettäessä myös Eurostatille; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa tukevansa voimakkaasti sekä oikeusalan ohjelmaa että kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa (CERV); suhtautuu myönteisesti uuden unionin arvoja koskevan lohkon luomiseen CERV:n yhteyteen ja korostaa, että siinä olisi keskityttävä suojelemaan, edistämään ja lisäämään tietoisuutta oikeuksista tarjoamalla taloudellista tukea paikallis-, alue- ja kansainvälisellä tasolla toimiville kansalaisyhteiskunnan järjestöille; palauttaa mieliin parlamentin kannan, joka koskee riittävän rahoituksen varmistamista näille ohjelmille; pitää myönteisenä lippulaivaohjelmien lisämäärärahoja, joista sovittiin parlamentin ja neuvoston välisissä vuosien 2021-2027 monivuotista rahoituskehystä koskevissa lopullisissa neuvotteluissa ja joista CERV-ohjelma hyötyy; pitää myönteisenä alustavaa sopimusta EU:n talousarviosta 2021, jossa CERV-ohjelmaan osoitetaan 6,6 miljoonaa euroa; korostaa, että näistä määrärahoista on osoitettava riittävästi rahoitusta toimiin, joilla pyritään ehkäisemään ja torjumaan sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa Daphne-erityistavoitteen mukaisesti, ja pitää tähän tarkoitukseen sovittua korvamerkintää myönteisenä; korostaa, että EU:n on puolustettava arvojamme määrätietoisemmin ja tarjottava riittävä rahoitus näille toimille; vaatii lisäksi panemaan kiireellisesti täytäntöön selkeitä sukupuolikohtaisia toimenpiteitä korvamerkitsemällä varoja, joilla puututaan kriisin naisille aiheuttamiin erityistarpeisiin erityisesti työllisyyden, sukupuoleen perustuvan väkivallan ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alalla myös elpymis- ja palautumistukivälineeseen ja vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvissä muissa ohjelmissa ja välineissä sukupuolten tasa-arvostrategian kaksijakoista lähestymistapaa vastaavasti; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan tämän huomioon toimittaessaan kansallisia covid-19-toimintasuunnitelmia, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon nykyiset toimenpiteet ja rahoitus ja joissa sukupuolten tasa-arvo on keskeisellä sijalla talouden elpymisessä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota soveltamaan elpymistoimissa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja sukupuolitietoista budjetointia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee erittäin huolestuneena merkille kriisin vaikutukset hlbtiq+-henkilöihin ja eritoten nuoriin, joista monet ovat joutuneet eristäytymään sosiaalisesti tai pysyttelemään vihamielisessä kotipiirissä, mikä on lisännyt heihin kohdistuvaa perheväkivallan ja hlbtiq+-fobisen väkivallan uhkaa; huomauttaa, että keskimääräistä suurempi osuus hlbtiq+-henkilöistä on työttömänä tai epävarmassa työsuhteessa ja että he joutuvat vähäisten ja epävakaiden tulojen vuoksi asumaan vihamielisissä tai hyväksikäytölle altistavissa olosuhteissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikissa covid-19-pandemiaan liittyvissä, perheväkivaltaa sekä sukupuoleen perustuvaa ja seksuaalista väkivaltaa koskevissa erityistoimissa otetaan huomioon myös hlbtiq+-ihmisiin kohdistuvat erityishaasteet ja kohonnut riski ja että uhrien tukipalveluissa ja perheväkivallan uhreille suunnatuissa covid-19-toimenpiteissä on erityisesti pyrittävä tavoittamaan perheväkivallan uhriksi joutuneet hlbtiq+-ihmiset; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tehokkaan, saatavilla olevan, kohtuuhintaisen ja laadukkaan lääketieteellisen ja psykologisen tuen sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreille, mukaan luettuina seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut, erityisesti kriisiaikoina, jolloin tällainen tuki olisi katsottava välttämättömäksi; pyytää komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa uhrien oikeuksia koskevan direktiivin (38) täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi keskittyen sukupuolinäkökulmaan sen äskettäisen täytäntöönpanokertomuksen (39) jälkeen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrien oikeuksien vahvistamiseksi uudessa uhrien oikeuksia koskevassa strategiassa; |
| --- | --- |

22.

Covid-19-pandemia, talous, elpyminen ja sukupuolivaikutukset

| 23. | kehottaa komissiota, parlamenttia ja neuvostoa ottamaan huomioon, että covid-19-kriisi vaikuttaa suhteettomasti naisiin sosioekonomisella alalla, heidän tulo- ja työllisyysasteensa mukaan lukien, ja johtaa vieläkin suurempaan miesten ja naisten väliseen epätasa-arvoon ja syrjintään työmarkkinoilla, ja kehottaa niitä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarkastelemaan huolellisesti naisten ja miesten sosioekonomisia tarpeita kriisin jälkeen ja ottamaan ne erityisesti huomioon, sekä tarkastelemaan työmarkkinoiden horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä pannessaan täytäntöön ohjelmia EU:n vuoden 2021 talousarvion, seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen sekä Next Generation EU -välineen puitteissa varmistaen, että sukupuolinäkökohdat ja sukupuolikohtainen budjetointi sekä sukupuolivaikutusten jälkikäteistarkastelu otetaan käyttöön komission vuosia 2020–2025 koskevassa sukupuolten tasa-arvoa koskevassa strategiassa esitetyllä tavalla; kehottaa panemaan strategian tehokkaasti täytäntöön ja valvomaan sitä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin luvun, joka sisältää kohdennettuja toimia sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja joka on laadittu yhteistyössä kansallisten tasa-arvoelinten kanssa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että työn luonnetta ja sijaintia on tarpeen tarkastella uudelleen kriisin jälkeen; korostaa, että kotona työskentely ei korvaa lastenhoitoa eikä tarvetta kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen tarjoamiseen ja saatavuuteen eikä korvaa vammaisuuteen liittyviä työpaikan mukautuksia; huomauttaa, että työnantajien kanssa sovittu joustava työskentely voi tarjota naisille ja miehille mahdollisuuden työskennellä kotoa tai paikallisista yhteistyötiloista käsin, mikä voi parantaa työn ja yksityiselämän välistä tasapainoa ja mahdollisesti johtaa sukupuolen huomioon ottavaan pitkän aikavälin kasvuun; toteaa, että tämä lähestymistapa voi tuoda nostetta maaseutualueille ja maaseudun infrastruktuurille; kehottaa komissiota varmistamaan, että Barcelonan tavoitteet saavutetaan; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan viipymättä ILOn yleissopimuksen väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä vuodelta 2019 (nro 190) ja sitä täydentävän suosituksen (nro 206), jotka koskevat kaikkia mahdollisia työhön liittyvän väkivallan ja häirinnän esiintymistilanteita, kuten yksityisen ja julkisen sektorin työpaikkoja ja työhön liittyvää viestintää; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota keräämään eriteltyä ja vertailukelpoista dataa erityyppisten hoitomuotojen tarjoamisesta, mukaan luettuna lasten, vanhusten ja vammaisten hoito, sekä hoitajien sukupuolesta, iästä ja työllisyystilanteesta, jotta tietoja voidaan hyödyntää hoitovajetta käsittelevässä tutkimuksessa eurooppalaisen omaishoitajastrategian laatimiseksi; toteaa, että strategiassa tarkasteltaisiin hoitoa kokonaisvaltaisesti ja koko elämän aikana ja otettaisiin huomioon sekä hoidettavien että hoitajien tarpeet; toteaa, että strategiassa on kunnioitettava jäsenvaltioiden ja alueiden toimivaltaa mutta samalla sen avulla on pyrittävä parantamaan EU:n tason yhteistyötä ja koordinointia asiaankuuluvilla aloitteilla ja investoinneilla myös InvestEU-ohjelman ja elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa, mikä hyödyttäisi epävirallisia ja virallisia omaishoitajia ja heidän hoitamiaan henkilöitä; korostaa, että Euroopan tason yhteistyö ja toimet yhdessä EU:n varojen tehokkaan käytön kanssa voivat edistää laadukkaiden, saavutettavien ja kohtuuhintaisten hoitopalvelujen kehittämistä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | painottaa, että hoitopalveluihin investoiminen on tärkeää sukupuolten tasa-arvon ja naisten taloudellisen voimaantumisen varmistamiseksi, sietokykyisten yhteiskuntien rakentamiseksi sekä naisvaltaisten alojen työsuhteiden säännöllisyyden, sosiaaliturvan ja eläkkeiden parantamiseksi sekä sen vuoksi, että se vaikuttaa myönteisesti BKT:hen mahdollistamalla palkkatyön tekemisen yhä useammille naisille; korostaa, että hoitopalveluissa tarvitaan vaihtelevia toimintamalleja, kuten covid-19-pandemia ja siihen liittyneet toimenpiteet ovat osoittaneet; kehottaa komissiota tätä taustaa vasten mahdollistamaan hoitopalvelujen laatua, saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta sekä erilaisia hoitopalvelujen toimintamalleja koskevien parhaiden käytäntöjen vaihdon; kehottaa komissiota paneutumaan omaishoitajien tilanteeseen ja jakamaan parhaita käytäntöjä siitä, miten jäsenvaltiot voivat säännellä heidän työtään; kehottaa jäsenvaltioita vastaamaan hoitajien tarpeisiin eläkkeelle jäämisen yhteydessä; kehottaa tekemään ehdotuksen neuvoston suositukseksi hoitajille tarjottavista sosiaaliturvasta ja -palveluista; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita innostamaan miehiä esimerkiksi kannustavin toimenpitein hyödyntämään joustavia työjärjestelyjä, koska yleensä tällaisten järjestelyjen käyttäjistä suhteettoman suuri osuus on naisia; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen viipymättä täytäntöön ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti ja järjestelmällisesti direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa vuosittain; kannustaa jäsenvaltioita puuttumaan työn ja yksityiselämän välisen tasapainon puutteisiin ylittämällä direktiivissä asetetut vaatimukset ottaen erityisesti huomioon sen, että covid-19-toimenpiteet ja niiden seuraukset nostivat esiin tarpeen kehittää eri laitosten lääketieteellisiä käytäntöjä myös laadukkaissa lastenhoitopalveluissa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita covid-19-kriisin torjuntatoimenpiteiden vielä voimassa ollessa ottamaan käyttöön erityisen omaishoitajille ja työssä käyville vanhemmille tarkoitetun täysin palkallisen vapaan, joka ei ole siirrettävissä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että yksinhuoltajat, joista suuri enemmistö (85 prosenttia) on naisia, ovat joutuneet poikkeuksellisen haasteellisiin olosuhteisiin pandemian aikana ja kriisin jälkeen, koska heihin kohdistuu päällekkäisiä rasitteita, kuten jatkuvasta hoivasta huolehtiminen, huoltajuusjärjestelyihin liittyvät vaikeudet sekä mahdolliset taloudelliset huolet ja yksinäisyys; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon heidän erityistilanteensa ja tarkastelemaan sitä, mukaan lukien työhön, lasten koulu- ja hoitojärjestelyihin, asianajajien saatavuuteen ja huoltajuussopimusten täytäntöönpanoon liittyvät lisärasitteet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että on tärkeää lisätä naisten osallistumista talouteen ja varmistaa osallistavampi kasvu osana ratkaisua pandemian jälkeiseen elpymiseen, koska naisten yhtäläiset mahdollisuudet ja suurempi osallistuminen työmarkkinoille voivat lisätä työpaikkoja, taloudellista vaurautta ja kilpailukykyä EU:ssa; kannustaa jäsenvaltioita noudattamaan työllisyyspolitiikkaa EU:ssa koskevia komission suuntaviivoja kansalliset työmarkkinamallinsa asianmukaisesti huomioon ottaen; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisesti huomioon työmarkkinoiden eriytymisen, epävarmat työsuhteet sekä palkka- ja eläke-erot, jotta voidaan parantaa työoloja ja sosiaalista suojelua räätälöityjen toimintapolitiikkojen avulla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että samasta tai samanarvoisesta työstä naisille ja miehille maksettavan saman palkan on oltava komissiota, parlamenttia ja kaikkia jäsenvaltioita ohjaava periaate suunniteltaessa toimenpiteitä covid-19-kriisin torjumiseksi; vaatii komissiota noudattamaan sitoumustaan esittää palkka-avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä ajallaan, jotta voidaan tehokkaasti puuttua sukupuolten palkka- ja eläke-eroihin, sillä talouden indikaattorit osoittavat erojen olevan kasvamassa pandemian seurauksena entisestään; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan huomioon jäsenvaltioiden parhaat käytännöt ja ottamaan samalla asianmukaisesti huomioon pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) erityisolosuhteet ja EU:n erilaiset työmarkkinamallit; kehottaa lisäksi komissiota tarkistamaan direktiiviä 2006/54/EY; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa kotitaloustyö- ja kotihoiva-alan ja sen työntekijöiden kohtaamia haasteita; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kotitaloustyötä koskevan ILOn yleissopimuksen nro 189 ja varmistamaan, että ala otetaan huomioon kriisin talousvaikutusten lievitystoimissa, jotta se voi jatkaa toimintaansa asianmukaisissa oloissa; pyytää jäsenvaltioita varmistamaan kotitaloustyöalan sääntelyn; |
| --- | --- |

32.

| 33. | suhtautuu myönteisesti koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaan investointialoitteeseen (CRII) ja CRII Plus -pakettiin, joilla toteutetaan koheesiopolitiikkaa tukemaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia sektoreita, ja kehottaa myös toteuttamaan erityisesti naisia työllistäviin aloihin kohdennettuja toimenpiteitä; pitää tärkeänä hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämiseen tarkoitettua komission tilapäistä tukivälinettä (SURE), jonka avulla voidaan varmistaa toimeentulotuki työttömille tai lomautetuille työntekijöille; korostaa tarvetta arvioida näiden välineiden vaikutusta naisten ja miesten tilanteeseen EU:n työmarkkinoilla ja muokata tulevia toimintapolitiikkoja vastaavasti; korostaa naisille kohdennettujen uudelleen- ja täydennyskoulutusohjelmien tarvetta vastauksena työmarkkinoiden muutoksiin covid-19-pandemian seurauksena; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota tukemaan yrittäjiä ja erityisesti naisia heidän pyrkimyksissään kehittää ja hyödyntää covid-19-pandemian aikana saatuja taitoja tai etuja, mukaan lukien äitien, yksinhuoltajien ja muiden harvemmin yrittäjänä toimivien henkilöiden mahdollisuus yrittäjyyteen, lisäämään heidän taloudellista riippumattomuuttaan sekä parantamaan lainojen, pääomarahoituksen ja mikrorahoituksen saatavuutta ja tietoisuutta niistä EU:n ohjelmien ja rahastojen avulla, jotta kriisistä tulee kehittymismahdollisuus vihreään ja digitaaliseen talouteen siirtymiseen liittyvän mukautumisen ja muutoksen myötä; pyytää EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan erityiseksi painopisteeksi pk-yritysten ja varsinkin naisten johtamien pk-yritysten tukemisen, sillä niillä on usein tarvittavan rahoituksen saantiin liittyviä erityishaasteita ja ne tarvitsevat huomattavan paljon tukea elpymisvaiheessa; pyytää komissiota, EIGEä ja Eurostatia edistämään naisten johtamia pk-yrityksiä, itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivia naisia ja naisten johtamia kasvuyrityksiä sekä covid-19-pandemian vaikutuksia niihin koskevan datan keräämistä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään naisten osallistumista ja panosta tekoälyn, luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ja digitaalialalla sekä vihreässä taloudessa; vaatii monitasoista lähestymistapaa poistamaan sukupuolten väliset erot kaikilla digitaalisen koulutuksen ja työllisyyden aloilla, jotta voidaan kuroa umpeen digitaalinen kuilu, joka on paljastunut, kun työ ja koulunkäynti sekä monet palvelut ja toiminnot ovat äkisti siirtyneet verkkoon; korostaa, että digitaalisen kuilun umpeen kurominen lisää sukupuolten tasa-arvoa paitsi työmarkkinoilla niin myös teknologian yksityiskäytön kautta; kehottaa komissiota sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen sisämarkkinastrategiassa ja digitaalistrategiassa, jotta naisten aliedustukseen näillä EU:n talouden tulevaisuuden kannalta tärkeillä aloilla voidaan puuttua tehokkaasti; pitää myönteisenä komission tulostaulua naisista digitaalitaloudessa, jonka avulla pidetään silmällä naisten osallistumista digitaalitalouteen, internetin käyttöä, internetin käyttötaitoja sekä erikoisosaamista ja työllisyyttä; korostaa, että se auttaa tärkeällä tavalla jäsenvaltioita ja komissiota tekemään tietoon perustuvia päätöksiä ja asettamaan asiaankuuluvia tavoitteita erityisesti covid-19-pandemian vaikutuksia ajatellen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille, että on tärkeää ottaa huomioon äitiyslomalta palaavien naisten erityistilanne, jotta he voivat hyödyntää julkisia etuuksia tulematta syrjityiksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa maatalousalan ja elintarvikehuollon haasteita EU:ssa sekä maaseutualueiden naisten erityistilannetta; korostaa tarvetta säilyttää maaseutualueiden naisten nykyinen temaattinen alaohjelma yhteisen maatalouspolitiikan strategiasuunnitelmien puitteissa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD) rahoituksella; painottaa, että kyseisellä alaohjelmalla pyritään kannustamaan naisten työllistämiseen ja naisyrittäjyyteen; kehottaa tässä yhteydessä kohdentamaan EU-rahoitusta maaseutualueiden elin- ja työolojen kohentamiseen; kehottaa lisäksi pohtimaan maaseudun naisten roolia ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelemisessa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa; kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä avustavien puolisoiden ammatillisesta asemasta maatalousalalla ja pyytää komissiota laatimaan asiaa koskevia ohjeita; |
| --- | --- |

37.

Covid-19 ja monialaisuus

| 38. | korostaa, että monialainen ja rakenteellinen syrjintä luo uusia esteitä ja haasteita sekä kielteisiä sosioekonomisia vaikutuksia tietyille naisryhmille ja että kaikkien henkilöiden turvallisuus, suojelu ja sosioekonominen hyvinvointi on siksi varmistettava ja heidän erityistarpeensa on täytettävä ottamalla asianmukaisesti huomioon monialainen lähestymistapa kriisin aikaisissa ja jälkeisissä toimenpiteissä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että on tärkeää ottaa naiset ja tytöt mukaan esteettömän ja kohdennetun tiedon suunnitteluun ja levittää tätä tietoa kaikissa yhteyksissä erityisesti kriisiaikoina; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että eliniänodotteen noustessa ja terveysongelmien todennäköisyyden lisääntyessä vuoksi ikääntyneet naiset muodostavat usein asukkaiden enemmistön pitkäaikaishoitolaitoksissa (40), joista on tullut viruskeskittymiä monissa maissa, mikä johtuu muun muassa asukkaiden turvallisuuden ja suojelun takaamiseksi tarvittavien resurssien ja tiedon puutteesta; kehottaa komissiota analysoimaan erilaisia virallisen pitkäaikaisen hoidon palveluympäristöjä ja niiden kykyä selviytyä covid-19-pandemian aikana; kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan, miten vanhusten hoitoa tarjotaan sekä hoitolaitoksissa että yhteisöperustaisissa hoitolaitoksissa, myös 24 tunnin kotihoitona tai asiakkaan luona asuvan hoitajan avulla, sekä varmistamaan ikääntyneiden naisten hyvinvoinnin, mukaan lukien hoidon ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuus ja taloudellinen riippumattomuus; kehottaa neuvostoa asettamaan Barcelonan tavoitteita vastaavat tavoitteet saatavilla olevan, kohtuuhintaisen ja laadukkaan pitkäaikaishoidon tarjoamiseksi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää valitettavana, että pandemia vaikutti merkittävästi moniin vammaisiin naisiin, myös niihin, jotka ovat riippuvaisia muiden jokapäiväisestä hoidosta, ja erityisesti niihin, jotka asuvat laitoksissa ja muissa suljetuissa tiloissa ja joilla on suuri tukitarve mutta jotka eivät päässeet tavanomaisiin tukiverkostoihinsa eivätkä voineet ylläpitää fyysistä etäisyyttä ja joilla oli vaikeuksia saada palveluja ja tavaroita; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että näitä tukiverkostoja pidetään olennaisina palveluina ja että ne mukautetaan asianmukaisesti olosuhteisiin ja että tulevissa kriisi- ja hätäsuunnitelmissa otetaan huomioon vammaisten henkilöiden, erityisesti naisten ja tyttöjen, erityistarpeet; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan kaikkien vammaisten naisten ja tyttöjen oikeudet vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn yleissopimuksen mukaisesti, myös heidän oikeutensa itsenäiseen elämään sekä mahdollisuutensa koulutukseen, työhön ja työllistymiseen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan maahanmuuttajanaisten ja -miesten tuen tarjoamalla kriittistä terveydenhuoltoa kriisin aikana; korostaa, että pakolais- ja vastaanottokeskusten on otettava asianmukaisesti huomioon naisten ja tyttöjen tarpeet ja riskit, kun otetaan huomioon sosiaalisen etäisyyden ja hygienian ylläpitämiseen liittyvät tunnetut haasteet sekä naisten ja tyttöjen altistuminen sukupuoleen perustuvalle väkivallalle; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa asunnottomuudesta kärsivien naisten ja prostituoitujen naisten erityisolosuhteita ja heidän lisääntynyttä alttiuttaan sukupuoleen perustuvalle väkivallalle sekä covid-19-pandemian ja siitä johtuvien hätätoimenpiteiden aiheuttamaa hygienia- ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuuden puutetta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että palvelut ja riittävä tuki ulotetaan epävarmoissa tilanteissa eläviin ihmisiin, mukaan luettuina köyhyyden vaarassa olevat ja köyhyydessä elävät naiset sekä asunnottomat ja sosiaaliselle syrjäytymiselle alttiit naiset; pitää myönteisenä vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) tarjoamia lisäresursseja aineellisen puutteen torjuntaan ja sosiaalisen tuen antamiseen; korostaa, että asunnottomien ja paperittomien naisten on saatava terveydenhoitoa; toteaa, että näiden yhteiskuntaryhmien olosuhteet on otettu huomioon kotouttamista ja osallisuutta koskevassa komission toimintasuunnitelmassa; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan asunnottomat naiset asianmukaisesti huomioon pandemiasuunnitelmissaan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa vähemmistöryhmien lisätarpeita, esimerkkinä romanitaustaiset naiset, joihin kohdistuu syvälle juurtunutta syrjintää ja jatkuvia oikeuksien loukkauksia, koska heillä ei ole mahdollisuutta käyttää perusinfrastruktuureja, -palveluja ja -tietoja erityisesti eristyksen aikana; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa hlbtiq+-henkilöille tarjottavien tukipalvelujen tärkeyttä, mukaan lukien mielenterveystuki, vertaistukiryhmät ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrien tukipalvelut; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana muukalaisvihamielistä syrjintää ja rotusyrjintää, joka lisääntyi kriisin vuoksi, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan rasistisiin hyökkäyksiin nollatoleranssia ja torjuntatoimenpiteissään monialaista lähestymistapaa, jolla puututaan marginalisoituneiden väestöryhmien, myös rodullisten ja etnisten vähemmistöjen tarpeisiin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään ja panemaan täytäntöön syrjinnän vastaisen direktiivin ja takaamaan, että moninkertainen ja moniperusteinen syrjintä poistetaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava lasten jatkuva pääsy koulutukseen ja kiinnitettävä asianmukaista huomiota syrjäytyneistä sosioekonomisista taustoista tuleviin ryhmiin, haavoittuvassa asemassa oleviin köyhyydessä eläviin tai köyhyyden vaarassa oleviin lapsiin ja tyttöihin, jotka ovat vaarassa solmia lapsi- tai pakkoavioliittoja; korostaa tarvetta varmistaa, että kaikilla on yhtäläinen mahdollisuus etäoppimiseen; korostaa, että kaikkien nuorten on saatava käyttöönsä tarvittavat resurssit ja tuki koulujen sulkemisen aikana ja voitava palata koulutusjärjestelmän piiriin kriisin päätyttyä; |
| --- | --- |

48.

Ulkoiset toimet

| 49. | korostaa, että covid-19-pandemian maailmanlaajuinen luonne edellyttää maailmanlaajuisia torjuntatoimia; korostaa, että covid-19-pandemian aikana monissa maailman osissa – erityisesti epävakaissa ja konflikteista kärsivissä valtioissa – naiset ja tytöt ovat haavoittuvassa asemassa, joka on seurausta esimerkiksi puutteellisesta terveydenhoidosta, mukaan luettuna seksuaali- ja lisääntymisterveydenhoito, altistumisesta sukupuoleen perustuvalle väkivallalle, kuten naisten sukuelinten silpomiselle ja lapsiavioliitoille, heikosta työntekijäasemasta, puutteellisesta koulutuksen saatavuudesta sekä äärimmäisestä köyhyydestä ja nälänhädästä; huomauttaa, että monissa kumppanimaissa naiset työskentelevät naisvaltaisilla aloilla, kuten vaateteollisuudessa ja ruuan tuotannossa, jotka ovat kärsineet eniten, mikä vaikuttaa haitallisesti heidän perheidensä ja yhteisöjen köyhyyteen sekä naisten ja tyttöjen taloudelliseen riippumattomuuteen ja heidän terveyteensä ja turvallisuuteensa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kumppanimaille kriisistä selviämistä varten annettua taloudellista tukea osoitetaan myös naisten ja tyttöjen tukemiseen; vaatii voimakkaampaa tukea naisten oikeuksien puolustajille ja naisten oikeuksia ajaville järjestöille sekä niiden osallistumiselle päätöksentekoon kaikilla tasoilla; korostaa, että on pyrittävä kaikin mahdollisin tavoin varmistamaan, että tuleva rokote on kaikkien saatavilla; |
| --- | --- |

49.

| 50. | suhtautuu myönteisesti komission esittämään Team Europe -pakettiin, jolla tuetaan kumppanimaita covid-19-pandemian ja sen seurausten torjunnassa, ja korostaa, että varojen kohdentamisessa tarvitaan sukupuolitietoista lähestymistapaa ja tasa-arvon edistämiseen korvamerkittyjä varoja; korostaa, että naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) ja liittymistä valmistelevan välineen III täytäntöönpanossa on covid-19-kriisin ratkaisemisen yhteydessä toimittava sukupuolitietoisesti, jotta voidaan ottaa huomioon naisten ja tyttöjen erityisolosuhteet ja edistää kriisin jälkeisiä mahdollisuuksia; kannustaa jatkamaan ja painottamaan koulutusta hätätilanteissa tänä aikana; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita asettamaan etusijalle maailmanlaajuisen solidaarisuuden säilyttämällä julkisen kehitysavun rahoituksen riittävän tason ja tukemalla kattavasti kumppanimaiden toimia kriisin selättämiseksi; kehottaa EU:ta keskittymään covid-19-pandemian johdosta toteuttamissaan humanitaarisissa ja kehitysyhteistyöhön liittyvissä toimissa, kansainvälisessä kehitysyhteistyössä ja uudessa sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassa terveydenhuollon saatavuuden parantamiseen, seksuaali- ja lisääntymisterveys ja niitä koskevat oikeudet mukaan luettuina; korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja sukupuolitietoisen budjetoinnin periaatteita olisi noudatettava kaikissa NDICI:n maantieteellisissä ja temaattisissa ohjelmissa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön arvoihin perustuvan unionin kauppapolitiikan, jossa varmistetaan työntekijöiden perusoikeuksien ja ympäristöoikeuksien korkeatasoinen suojelu sekä perusvapauksien ja ihmisoikeuksien ja myös sukupuolten tasa-arvon kunnioittaminen; muistuttaa, että sukupuoleen liittyvät kysymykset on valtavirtaistettava unionin kauppa- ja investointisopimuksissa ja niiden tulee sisältää kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva kunnianhimoinen ja toteuttamiskelpoinen luku; muistuttaa, että kauppasopimusneuvottelut voisivat olla tärkeä väline sukupuolten tasa-arvon edistämisessä sekä naisten voimaannuttamisessa kolmansissa maissa; kehottaa edistämään ja tukemaan erityisten sukupuolten tasa-arvoa koskevien lukujen sisällyttämistä EU:n kauppa- ja investointisopimuksiin niiden lisäarvon perusteella olemassa olevien kansainvälisten esimerkkien pohjalta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota sisällyttämään naiset ja tytöt maailmanlaajuisten toimiensa ytimeen ja ottamaan heidät täysimääräisesti mukaan toimiin, kuuntelemaan heidän ääntään ja voimaannuttamaan heidät osallistumaan aktiivisesti pandemian torjuntaan; |
| --- | --- |

52.

Sukupuoli ja elpyminen

| 53. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan perusteellisesti kriisin aiheuttamat sukupuolikohtaiset vaikutukset ja tarpeet sekä sen sosioekonomiset seuraukset; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan lisää kohdennettuja talousarviovaroja naisten auttamiseksi toipumaan kriisistä, myös elpymispaketin täytäntöönpanossa, erityisesti työllisyyden, väkivallan sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niitä koskevien oikeuksien alalla, sekä seuraamaan näitä menoja ja valtavirtaistamaan sukupuolen kaikkiin talousarvio-, politiikka- ja lainsäädäntöehdotuksiin sukupuolten tasa-arvoa koskevassa strategiassa antamiensa sitoumusten mukaisesti; kehottaa komissiota vahvistamaan tulevissa ehdotuksissaan ilmastonmuutospolitiikkojen, digitaalipolitiikkojen ja sukupuolten tasa-arvon välistä yhteyttä; korostaa, että valmistelutoimet ovat paras tapa parantaa kaikkien alojen kykyä selviytyä tulevista kriiseistä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon yhdeksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän tulevan konferenssin painopisteistä, ja kehottaa EU:ta varmistamaan sukupuolten tasapainon sen elimissä ja osallistamaan naisten oikeuksien järjestöt ja naisjärjestöt sen työhön, jotta varmistetaan naisten tarpeiden huomioon ottaminen covid-19-pandemian jälkeen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ylläpitämään kansalaisyhteiskunnan järjestöille suotuisaa ympäristöä erityisesti poliittisen tuen ja riittävän rahoituksen avulla; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 79/7/ETY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1978, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä (EYVL L 6, 10.1.1979, s. 24).

(2)  Neuvoston direktiivi 86/613/ETY, annettu 11 päivänä joulukuuta 1986, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella (EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56).

(3)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1).

(4)  Neuvoston direktiivi 2004/113/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 2004, miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

(6)  Neuvoston direktiivi 2010/18/EU, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2010, BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta (EUVL L 68, 18.3.2010, s. 13).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta (EUVL L 180, 15.7.2010, s. 1).

(8)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0039.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0025.

(11)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 102.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0080.

(13)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 80.

(14)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 164.

(15)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 28.

(16)  EUVL C 458, 19.12.2018, s. 34.

(17)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 6.

(18)  EUVL C 331, 18.9.2018, s. 60.

(19)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 49.

(20)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 14.

(21)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 99.

(22)  EUVL C 50, 9.2.2018, s. 25.

(23)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 35.

(24)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 173.

(25)  EUVL C 407, 4.11.2016, s. 2.

(26)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(27)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

(28)  EIGEn tasa-arvoindeksi 2019.

(29)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/economic-hardship-and-gender

(30)  Eurofoundin covid-19-tutkimus, 2020.

(31)  Eurofound, Closing gender gaps in employment: defending progress and responding to COVID-19 challenges (2020).

(32)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(33)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/how-will-covid-19-crisis-affect-existing-gender-divides-europe

(34)  Eurofoundin covid-19-tutkimus, 2020.

(35)  UN Women, ”From Insights to Action: Gender Equality in the wake of COVID-19”.

(36)  Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1).

(37)  COM(2012)0614.

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25. lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57).

(39)  Komission 11. toukokuuta 2020 esittämä kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU täytäntöönpanosta (COM(2020)0188).

(40)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/gender-impacts-health

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/208 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/208

---

P9_TA(2021)0025

Sukupuolten tasa-arvoa koskeva EU-strategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (2019/2169(INI))

(2021/C 456/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 6, 8, 10, 83, 153 ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 6, 8, 10, 83, 153 ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteen 5 ja sen alatavoitteet ja indikaattorit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteen 5 ja sen alatavoitteet ja indikaattorit,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (CEDAW),

| — | ottaa huomioon vuodesta 1975 lähtien annetut direktiivit naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun eri näkökohdista (direktiivi 79/7/ETY (1), direktiivi 86/613/ETY (2), direktiivi 92/85/ETY (3), direktiivi 2004/113/EY (4), direktiivi 2006/54/EY (5), direktiivi 2010/18/EU (6) ja direktiivi 2010/41/EU (7)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuodesta 1975 lähtien annetut direktiivit naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun eri näkökohdista (direktiivi 79/7/ETY (1), direktiivi 86/613/ETY (2), direktiivi 92/85/ETY (3), direktiivi 2004/113/EY (4), direktiivi 2006/54/EY (5), direktiivi 2010/18/EU (6) ja direktiivi 2010/41/EU (7)),

| — | ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (8) (työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (8) (työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) (COM(2012)0614),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109),

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2019 Report on equality between women and men in the EU” (vuoden 2019 kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa) (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2019 Report on equality between women and men in the EU” (vuoden 2019 kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa) (SWD(2019)0101),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin painopisteistä naisten asemaa käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien toimikunnan 64. istuntoa varten (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin painopisteistä naisten asemaa käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien toimikunnan 64. istuntoa varten (9),

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (10),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (11),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (12),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n media-alalla (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n media-alalla (13),

| — | ottaa huomioon 15. lokakuuta 2019 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2019 tasa-arvoindeksin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. lokakuuta 2019 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2019 tasa-arvoindeksin,

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja EU:n veropolitiikasta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja EU:n veropolitiikasta (14),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (15),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (16),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta unionin strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta unionin strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (17),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (18),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämisestä mielenterveyspalveluissa ja kliinisessä tutkimuksessa (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämisestä mielenterveyspalveluissa ja kliinisessä tutkimuksessa (19),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 1951 tehdyn yleissopimuksen nro 100, joka koskee samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa, ja vuonna 2019 tehdyn väkivallan ja häirinnän torjumista työelämässä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 190, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 1951 tehdyn yleissopimuksen nro 100, joka koskee samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa, ja vuonna 2019 tehdyn väkivallan ja häirinnän torjumista työelämässä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 190,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen lujittamisesta läpinäkyvyyden avulla 7. maaliskuuta 2014 annetun komission suosituksen (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen lujittamisesta läpinäkyvyyden avulla 7. maaliskuuta 2014 annetun komission suosituksen (20),

| — | ottaa huomioon komission asiakirjan strategisesta sitoutumista sukupuolten tasa-arvon edistämiseen vuosina 2016–2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission asiakirjan strategisesta sitoutumista sukupuolten tasa-arvon edistämiseen vuosina 2016–2019,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2017-2019 – Sukupuolten palkkaeron kaventaminen (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2017-2019 – Sukupuolten palkkaeron kaventaminen (COM(2017)0678),

| — | ottaa huomioon komission vuoden 2019 kertomuksen naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuoden 2019 kertomuksen naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten palkkaerojen poistamisesta: keskeiset politiikat ja toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten palkkaerojen poistamisesta: keskeiset politiikat ja toimenpiteet,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (21),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman eriarvoisuuden torjunnasta työpaikkojen luontia ja kasvua edistävänä tekijänä (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman eriarvoisuuden torjunnasta työpaikkojen luontia ja kasvua edistävänä tekijänä (22),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman seksuaalisen hyväksikäytön ja prostituution vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman seksuaalisen hyväksikäytön ja prostituution vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon (23),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen naisyrittäjyyden esteenä toimivista ulkoisista tekijöistä (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen naisyrittäjyyden esteenä toimivista ulkoisista tekijöistä (24),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (25),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (26),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (27),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisista, sukupuolten tasa-arvosta ja ilmasto-oikeudenmukaisuudesta (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisista, sukupuolten tasa-arvosta ja ilmasto-oikeudenmukaisuudesta (28),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (29),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (30),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 1, 2, 3, 6, 9, 11, 12 ja 15, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 1, 2, 3, 6, 9, 11, 12 ja 15,

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman (GAP II) sekä yhteisen valmisteluasiakirjan ”Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016–2020” (Sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan vahvistaminen: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020)) (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman (GAP II) sekä yhteisen valmisteluasiakirjan ”Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016–2020” (Sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan vahvistaminen: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020)) (SWD(2015)0182),

| — | ottaa huomioon Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja niitä koskevien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja niitä koskevien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD) ja sen toimintaohjelman sekä sitä koskevien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD) ja sen toimintaohjelman sekä sitä koskevien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon vuonna 2016 Pariisissa tehdyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCC) sekä sukupuolten tasa-arvoa koskevan tehostetun Liman työohjelman ja siihen liittyvän joulukuussa 2019 hyväksytyn sukupuolten tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2016 Pariisissa tehdyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCC) sekä sukupuolten tasa-arvoa koskevan tehostetun Liman työohjelman ja siihen liittyvän joulukuussa 2019 hyväksytyn sukupuolten tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon vuonna 2014 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston selvityksen naisiin kohdistuvasta väkivallasta EU:ssa ”Violence against women: an EU-wide survey”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2014 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston selvityksen naisiin kohdistuvasta väkivallasta EU:ssa ”Violence against women: an EU-wide survey”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2020 annetun talous- ja sosiaalikomitean lausunnon väestönkehityksen haasteista EU:ssa taloudellisten ja kehityserojen valossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2020 annetun talous- ja sosiaalikomitean lausunnon väestönkehityksen haasteista EU:ssa taloudellisten ja kehityserojen valossa,

| — | ottaa huomioon naisten ja miesten välistä tasa-arvoa paikallishallinnossa koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten ja miesten välistä tasa-arvoa paikallishallinnossa koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0234/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0234/2020),

| A. | toteaa, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun on Euroopan unionin perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa tunnustettu keskeinen perusoikeus, joka on olennaisen tärkeä yhdenvertaisen kohtelun jatkokehitykselle; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun on Euroopan unionin perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa tunnustettu keskeinen perusoikeus, joka on olennaisen tärkeä yhdenvertaisen kohtelun jatkokehitykselle;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n tasa-arvoindeksillä mitattuna jäsenvaltiot saivat vuonna 2019 keskimäärin 67,4 pistettä sadasta ja että tulos on parantunut vain 5,4 pistettä vuoden 2005 jälkeen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n tasa-arvoindeksillä mitattuna jäsenvaltiot saivat vuonna 2019 keskimäärin 67,4 pistettä sadasta ja että tulos on parantunut vain 5,4 pistettä vuoden 2005 jälkeen;

| C. | katsoo, että haitalliset rakenteet ja stereotypiat ylläpitävät eriarvoisuutta maailmanlaajuisesti ja että näiden rakenteiden ja stereotypioiden purkaminen edistää sukupuolten tasa-arvoa; katsoo, että sukupuolten tasa-arvon edistäminen ja naisiin ja tyttöihin investoiminen hyödyttävät koko yhteiskuntaa ja ovat myös tavoite sinänsä; katsoo, että on tärkeää tutkia niin kutsutun uravuotoilmiön pysyvyyttä ja perimmäisiä syitä; katsoo, että demokraattisten arvojen, perusoikeuksien ja erityisesti naisten oikeuksien säilyttämiseksi tarvitaan vahvaa naisten oikeuksia edistävää liikettä ja että naisten oikeuksiin kohdistuvat uhat ovat uhka myös demokratialle; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että haitalliset rakenteet ja stereotypiat ylläpitävät eriarvoisuutta maailmanlaajuisesti ja että näiden rakenteiden ja stereotypioiden purkaminen edistää sukupuolten tasa-arvoa; katsoo, että sukupuolten tasa-arvon edistäminen ja naisiin ja tyttöihin investoiminen hyödyttävät koko yhteiskuntaa ja ovat myös tavoite sinänsä; katsoo, että on tärkeää tutkia niin kutsutun uravuotoilmiön pysyvyyttä ja perimmäisiä syitä; katsoo, että demokraattisten arvojen, perusoikeuksien ja erityisesti naisten oikeuksien säilyttämiseksi tarvitaan vahvaa naisten oikeuksia edistävää liikettä ja että naisten oikeuksiin kohdistuvat uhat ovat uhka myös demokratialle;

| D. | ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuva syrjintä yhdistyy usein syrjintään, joka perustuu identiteettiin, kuten sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun sekä luokka- ja/tai maahanmuuttaja-asemaan, ja että tämä aiheuttaa kaksinkertaista ja moninkertaista syrjintää; katsoo, että horisontaalinen intersektionaalinen näkökulma on olennaisen tärkeä kaikessa sukupuolten tasa-arvoa koskevassa politiikassa, jotta tällaiset monikertaiset syrjintäriskit voidaan tunnistaa ja niihin voidaan puuttua; ottaa huomioon, että EU:n toimissa ei ole tähän mennessä noudatettu intersektionaalista lähestymistapaa vaan on keskitytty pääasiassa syrjinnän yksilölliseen ulottuvuuteen, jolloin ei puututa syrjinnän institutionaalisiin, rakenteellisiin ja historiallisiin ulottuvuuksiin; katsoo, että intersektionaalisen analyysin soveltaminen antaa mahdollisuuden ymmärtää rakenteellisia esteitä ja tarjoaa lisäksi näyttöä, jonka avulla voidaan luoda vertailuarvoja ja määrittää etenemisreitti kohti strategisia ja tehokkaita politiikkatoimia järjestelmällisen syrjinnän, syrjäytymisen ja sukupuolten epätasa-arvon torjumiseksi, ja katsoo, että tällaisilla toimilla on puututtava kaikkiin syrjinnän muotoihin, jotta sukupuolten tasa-arvo saavutetaan kaikkien naisten osalta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuva syrjintä yhdistyy usein syrjintään, joka perustuu identiteettiin, kuten sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun sekä luokka- ja/tai maahanmuuttaja-asemaan, ja että tämä aiheuttaa kaksinkertaista ja moninkertaista syrjintää; katsoo, että horisontaalinen intersektionaalinen näkökulma on olennaisen tärkeä kaikessa sukupuolten tasa-arvoa koskevassa politiikassa, jotta tällaiset monikertaiset syrjintäriskit voidaan tunnistaa ja niihin voidaan puuttua; ottaa huomioon, että EU:n toimissa ei ole tähän mennessä noudatettu intersektionaalista lähestymistapaa vaan on keskitytty pääasiassa syrjinnän yksilölliseen ulottuvuuteen, jolloin ei puututa syrjinnän institutionaalisiin, rakenteellisiin ja historiallisiin ulottuvuuksiin; katsoo, että intersektionaalisen analyysin soveltaminen antaa mahdollisuuden ymmärtää rakenteellisia esteitä ja tarjoaa lisäksi näyttöä, jonka avulla voidaan luoda vertailuarvoja ja määrittää etenemisreitti kohti strategisia ja tehokkaita politiikkatoimia järjestelmällisen syrjinnän, syrjäytymisen ja sukupuolten epätasa-arvon torjumiseksi, ja katsoo, että tällaisilla toimilla on puututtava kaikkiin syrjinnän muotoihin, jotta sukupuolten tasa-arvo saavutetaan kaikkien naisten osalta;

| E. | toteaa, että EU on antanut tärkeää lainsäädäntöä ja saanut aikaan merkittävää edistystä pyrittäessä saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo; toteaa kuitenkin, että näiden toimien toteuttaminen on hidastunut viime vuosina, kun taas sellaiset sukupuolten tasa-arvopolitiikkaa ja naisten oikeuksia vastustavat liikkeet ovat menestyneet, jotka yrittävät palauttaa perinteiset sukupuoliroolit vallitsevaksi normiksi, kyseenalaistavat nykytilanteen ja pyrkivät estämään lisäedistymisen; toteaa, että nämä sukupuolten tasa-arvopolitiikkaa, perheiden monimuotoisuutta, samaa sukupuolta olevien henkilöiden avioliittoja, seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista vastustavat liikkeet yrittävät vaikuttaa kansalliseen ja unionin päätöksentekoon heikentääkseen huolestuttavalla tavalla jo vakiintuneita perusoikeuksia; katsoo, että naisten oikeuksiin kohdistuvat uhat ovat aina myös uhka demokratialle ja sosiaaliselle ja taloudelliselle kehitykselle; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EU on antanut tärkeää lainsäädäntöä ja saanut aikaan merkittävää edistystä pyrittäessä saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo; toteaa kuitenkin, että näiden toimien toteuttaminen on hidastunut viime vuosina, kun taas sellaiset sukupuolten tasa-arvopolitiikkaa ja naisten oikeuksia vastustavat liikkeet ovat menestyneet, jotka yrittävät palauttaa perinteiset sukupuoliroolit vallitsevaksi normiksi, kyseenalaistavat nykytilanteen ja pyrkivät estämään lisäedistymisen; toteaa, että nämä sukupuolten tasa-arvopolitiikkaa, perheiden monimuotoisuutta, samaa sukupuolta olevien henkilöiden avioliittoja, seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista vastustavat liikkeet yrittävät vaikuttaa kansalliseen ja unionin päätöksentekoon heikentääkseen huolestuttavalla tavalla jo vakiintuneita perusoikeuksia; katsoo, että naisten oikeuksiin kohdistuvat uhat ovat aina myös uhka demokratialle ja sosiaaliselle ja taloudelliselle kehitykselle;

| F. | toteaa, että terveysoikeudet, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvät oikeudet, ovat naisten perusoikeuksia, niitä olisi parannettava eikä niitä saa millään tavalla vesittää tai poistaa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että terveysoikeudet, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvät oikeudet, ovat naisten perusoikeuksia, niitä olisi parannettava eikä niitä saa millään tavalla vesittää tai poistaa;

| G. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on havaittavissa selkeää taantumista, myös naisten taloudellisten vaikutusmahdollisuuksien parantamisen alalla, ja että on olemassa vaara, että sukupuolten tasa-arvo menettää entisestään merkitystään jäsenvaltioiden asialistoilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on havaittavissa selkeää taantumista, myös naisten taloudellisten vaikutusmahdollisuuksien parantamisen alalla, ja että on olemassa vaara, että sukupuolten tasa-arvo menettää entisestään merkitystään jäsenvaltioiden asialistoilla;

| H. | ottaa huomioon, että joka kolmas 15 vuotta täyttänyt nainen EU:ssa on kokenut jonkinlaista fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa (31), joka toinen on kokenut seksuaalista häirintää ja joka kymmenes on kohdannut häirintää verkossa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että joka kolmas 15 vuotta täyttänyt nainen EU:ssa on kokenut jonkinlaista fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa (31), joka toinen on kokenut seksuaalista häirintää ja joka kymmenes on kohdannut häirintää verkossa;

| I. | toteaa, että kaikenlainen naisiin kohdistuva väkivalta (fyysinen, seksuaalinen, psykologinen, taloudellinen tai verkkoväkivalta) on ihmisoikeusloukkaus ja yksi suurimmista sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen esteistä; toteaa, että väkivallaton elämä on tasa-arvon ennakkoedellytys; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuva väkivalta terveyden alalla, kuten synnytyksen yhteydessä tapahtuva ja gynekologinen väkivalta, on vasta viime vuosina esiin tullut väkivallan muoto, ja että ikääntyneisiin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ei edelleenkään usein tunnisteta riittävän hyvin; toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa heikentämään pyrkivät disinformaatiokampanjat estävät edistymisen myös naisiin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevassa kysymyksessä, kuten Istanbulin yleissopimuksen yhteydessä on havaittu, ja johtaa yleiseen vastustukseen ja haitallisiin poliittisiin päätöksiin joissakin jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kaikenlainen naisiin kohdistuva väkivalta (fyysinen, seksuaalinen, psykologinen, taloudellinen tai verkkoväkivalta) on ihmisoikeusloukkaus ja yksi suurimmista sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen esteistä; toteaa, että väkivallaton elämä on tasa-arvon ennakkoedellytys; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuva väkivalta terveyden alalla, kuten synnytyksen yhteydessä tapahtuva ja gynekologinen väkivalta, on vasta viime vuosina esiin tullut väkivallan muoto, ja että ikääntyneisiin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ei edelleenkään usein tunnisteta riittävän hyvin; toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa heikentämään pyrkivät disinformaatiokampanjat estävät edistymisen myös naisiin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevassa kysymyksessä, kuten Istanbulin yleissopimuksen yhteydessä on havaittu, ja johtaa yleiseen vastustukseen ja haitallisiin poliittisiin päätöksiin joissakin jäsenvaltioissa;

| J. | katsoo, että ihmiskauppa on yksi räikeimmistä perusoikeuksien ja ihmisarvon loukkauksista; ottaa huomioon, että 80 prosenttia rekisteröidyistä ihmiskaupan uhreista ja 95 prosenttia rekisteröidyistä seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreista on naisia ja tyttöjä; ottaa huomioon, että ihmiskauppa on kasvava osa järjestäytynyttä rikollisuutta, orjuuden muoto ja ihmisoikeusloukkaus ja että se koskee pääasiassa naisia ja lapsia, joita kaupataan erityisesti seksuaalista hyväksikäyttöä varten; toteaa, että prostituutiomarkkinat edistävät naisten ja lasten kauppaa ja lisäävät heihin kohdistuvaa väkivaltaa; katsoo, että jäsenvaltioiden on laadittava sosiaali- ja talouspolitiikkansa siten, että niillä autetaan haavoittuvassa asemassa olevia naisia ja tyttöjä jättämään prostituutio, myös ottamalla käyttöön erityisiä sosiaali- ja talouspoliittisia toimia, jotka on suunniteltu heidän auttamisekseen; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että ihmiskauppa on yksi räikeimmistä perusoikeuksien ja ihmisarvon loukkauksista; ottaa huomioon, että 80 prosenttia rekisteröidyistä ihmiskaupan uhreista ja 95 prosenttia rekisteröidyistä seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreista on naisia ja tyttöjä; ottaa huomioon, että ihmiskauppa on kasvava osa järjestäytynyttä rikollisuutta, orjuuden muoto ja ihmisoikeusloukkaus ja että se koskee pääasiassa naisia ja lapsia, joita kaupataan erityisesti seksuaalista hyväksikäyttöä varten; toteaa, että prostituutiomarkkinat edistävät naisten ja lasten kauppaa ja lisäävät heihin kohdistuvaa väkivaltaa; katsoo, että jäsenvaltioiden on laadittava sosiaali- ja talouspolitiikkansa siten, että niillä autetaan haavoittuvassa asemassa olevia naisia ja tyttöjä jättämään prostituutio, myös ottamalla käyttöön erityisiä sosiaali- ja talouspoliittisia toimia, jotka on suunniteltu heidän auttamisekseen;

| K. | toteaa, että köyhyydellä ja sosiaalisella syrjäytymisellä on rakenteellisia syitä, jotka on poistettava ja joiden kehityssuunta on käännettävä erityisesti työllisyyttä, asumista, liikkuvuutta ja julkisten palvelujen saatavuutta koskevilla toimintapolitiikoilla; katsoo, että prostituutio ja erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuva ihmiskauppa seksuaalista hyväksikäyttöä varten ovat orjuuden muotoja ja loukkaavat ihmisarvoa, etenkin maissa, joissa seksiala on laillistettu; toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden kasvun ja sen kannattavuuden lisääntymisen seurauksena ihmiskauppa lisääntyy kaikkialla maailmassa; toteaa, että prostituutiomarkkinat edistävät naisten ja lasten kauppaa ja lisäävät heihin kohdistuvaa väkivaltaa, etenkin maissa, joissa seksiala on laillistettu; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että köyhyydellä ja sosiaalisella syrjäytymisellä on rakenteellisia syitä, jotka on poistettava ja joiden kehityssuunta on käännettävä erityisesti työllisyyttä, asumista, liikkuvuutta ja julkisten palvelujen saatavuutta koskevilla toimintapolitiikoilla; katsoo, että prostituutio ja erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuva ihmiskauppa seksuaalista hyväksikäyttöä varten ovat orjuuden muotoja ja loukkaavat ihmisarvoa, etenkin maissa, joissa seksiala on laillistettu; toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden kasvun ja sen kannattavuuden lisääntymisen seurauksena ihmiskauppa lisääntyy kaikkialla maailmassa; toteaa, että prostituutiomarkkinat edistävät naisten ja lasten kauppaa ja lisäävät heihin kohdistuvaa väkivaltaa, etenkin maissa, joissa seksiala on laillistettu;

| L. | ottaa huomioon, että YK:n mukaan maailmanlaajuisesti lähes 35 prosenttia naisista kokee työpaikkakiusaamista, seksuaalista häirintää työpaikalla tai häirintää, jolla on huomattavia seurauksia henkilökohtaisille ja ammatillisille pyrkimyksille; katsoo, että nämä ilmiöt vahingoittavat naisten itsetuntoa ja heidän neuvotteluasemaansa oikeudenmukaisemman palkan saamiseksi; katsoo, että oikeudenmukainen palkka ja taloudellinen riippumattomuus ovat olennainen edellytys sille, että naiset voivat lähteä vahingollisesta ja väkivaltaisesta suhteesta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että YK:n mukaan maailmanlaajuisesti lähes 35 prosenttia naisista kokee työpaikkakiusaamista, seksuaalista häirintää työpaikalla tai häirintää, jolla on huomattavia seurauksia henkilökohtaisille ja ammatillisille pyrkimyksille; katsoo, että nämä ilmiöt vahingoittavat naisten itsetuntoa ja heidän neuvotteluasemaansa oikeudenmukaisemman palkan saamiseksi; katsoo, että oikeudenmukainen palkka ja taloudellinen riippumattomuus ovat olennainen edellytys sille, että naiset voivat lähteä vahingollisesta ja väkivaltaisesta suhteesta;

| M. | katsoo, että miesten ja naisten tasa-arvo voidaan saavuttaa ainoastaan varmistamalla miesten ja naisten yhdenvertaisuus lain edessä sekä yhtäläiset mahdollisuudet koulutuksen ja työpaikkojen saannissa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että miesten ja naisten tasa-arvo voidaan saavuttaa ainoastaan varmistamalla miesten ja naisten yhdenvertaisuus lain edessä sekä yhtäläiset mahdollisuudet koulutuksen ja työpaikkojen saannissa;

| N. | ottaa huomioon, että perinteiset sukupuoliroolit ja -stereotypiat vaikuttavat edelleen työn jakautumiseen kotona, koulutuksessa, työpaikalla ja yhteiskunnassa; toteaa, että palkatonta hoiva- ja kotitaloustyötä tekevät useimmiten naiset, mikä vaikuttaa etenemiseen työssä ja uralla ja edistää sukupuolten välisiä palkka- ja eläke-eroja; katsoo, että työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevat toimenpiteet, kuten työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta annettu direktiivi, ovat tärkeitä alkuvaiheen toimia, ja jäsenvaltioiden on ennen kaikkea saatettava ne asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava ne oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön ja täydennettävä niitä lisätoimilla, jotta useammat miehet saataisiin osallistumaan palkattomaan työhön ottaen huomioon sen yhtä suuri merkitys palkkatyön kanssa sekä hoivavelvollisuuksiin ja jotta edistettäisiin tasavertainen tulonsaaja / tasavertainen huoltaja -mallia; katsoo, että perinteiset rakenteet, palkaton hoivatyö ja kansallisen veropolitiikan jarruttavat tekijät edistävät naisten joutumista toissijaisen tulonsaajan asemaan tai jäämistä siihen, mikä vaikuttaa kielteisesti naisiin ja heidän taloudelliseen riippumattomuuteensa sekä koko yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että perinteiset sukupuoliroolit ja -stereotypiat vaikuttavat edelleen työn jakautumiseen kotona, koulutuksessa, työpaikalla ja yhteiskunnassa; toteaa, että palkatonta hoiva- ja kotitaloustyötä tekevät useimmiten naiset, mikä vaikuttaa etenemiseen työssä ja uralla ja edistää sukupuolten välisiä palkka- ja eläke-eroja; katsoo, että työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevat toimenpiteet, kuten työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta annettu direktiivi, ovat tärkeitä alkuvaiheen toimia, ja jäsenvaltioiden on ennen kaikkea saatettava ne asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava ne oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön ja täydennettävä niitä lisätoimilla, jotta useammat miehet saataisiin osallistumaan palkattomaan työhön ottaen huomioon sen yhtä suuri merkitys palkkatyön kanssa sekä hoivavelvollisuuksiin ja jotta edistettäisiin tasavertainen tulonsaaja / tasavertainen huoltaja -mallia; katsoo, että perinteiset rakenteet, palkaton hoivatyö ja kansallisen veropolitiikan jarruttavat tekijät edistävät naisten joutumista toissijaisen tulonsaajan asemaan tai jäämistä siihen, mikä vaikuttaa kielteisesti naisiin ja heidän taloudelliseen riippumattomuuteensa sekä koko yhteiskuntaan;

| O. | ottaa huomioon, että omaishoitajat, joista enemmistö (75 prosenttia) on naisia, tekevät arvioiden mukaan 80 prosenttia kaikesta hoito- ja hoivatyöstä EU:ssa, mikä merkitsee sitä, että hoivavastuu jakautuu epätasaisesti sukupuolten välillä ja vaikuttaa voimakkaasti sukupuolten väliseen eläke-eroon; ottaa huomioon, että yli 50 prosenttia alle 65-vuotiaista omaishoitajista yhdistää hoiva- ja työtehtävät, mikä vaikeuttaa työ- ja yksityiselämän tasapainottamista; ottaa huomioon, että omaishoitajat saattavat usein toimia matalan osaamis- ja palkkatason työpaikoissa, joita voidaan mukauttaa heidän hoiva-aikatauluunsa, ja että heidän on ehkä lyhennettävä työaikaansa tai luovuttava palkkatyöstä; ottaa huomioon, että 7–21 prosenttia omaishoitajista lyhentää työaikaansa ja 3–18 prosenttia vetäytyy työmarkkinoilta; ottaa huomioon, että laadukkaan hoidon ja hoivan tarjonta EU:ssa vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä samoin kuin yksityisten ja julkisten toimijoiden, kaupunki- ja maaseutualueiden ja eri ikäryhmien välillä; ottaa huomioon, että tiedot hoidon ja hoivan tarjonnasta EU:ssa ovat melko hajanaisia ja että kokonaisvaltainen lähestymistapa julkisille menoille paineita aiheuttavien EU:n väestöhaasteiden ratkaisemiseen puuttuu; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että omaishoitajat, joista enemmistö (75 prosenttia) on naisia, tekevät arvioiden mukaan 80 prosenttia kaikesta hoito- ja hoivatyöstä EU:ssa, mikä merkitsee sitä, että hoivavastuu jakautuu epätasaisesti sukupuolten välillä ja vaikuttaa voimakkaasti sukupuolten väliseen eläke-eroon; ottaa huomioon, että yli 50 prosenttia alle 65-vuotiaista omaishoitajista yhdistää hoiva- ja työtehtävät, mikä vaikeuttaa työ- ja yksityiselämän tasapainottamista; ottaa huomioon, että omaishoitajat saattavat usein toimia matalan osaamis- ja palkkatason työpaikoissa, joita voidaan mukauttaa heidän hoiva-aikatauluunsa, ja että heidän on ehkä lyhennettävä työaikaansa tai luovuttava palkkatyöstä; ottaa huomioon, että 7–21 prosenttia omaishoitajista lyhentää työaikaansa ja 3–18 prosenttia vetäytyy työmarkkinoilta; ottaa huomioon, että laadukkaan hoidon ja hoivan tarjonta EU:ssa vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä samoin kuin yksityisten ja julkisten toimijoiden, kaupunki- ja maaseutualueiden ja eri ikäryhmien välillä; ottaa huomioon, että tiedot hoidon ja hoivan tarjonnasta EU:ssa ovat melko hajanaisia ja että kokonaisvaltainen lähestymistapa julkisille menoille paineita aiheuttavien EU:n väestöhaasteiden ratkaisemiseen puuttuu;

| P. | katsoo, että jäsenvaltioissa on puutteita lastenhoitojärjestelmien sovittamisessa vanhempien, myös yksinhuoltajien (pääasiassa yksinhuoltajaäitien), tarpeisiin ja että erityisesti naisilla on edelleen vaikeuksia perhe-, yksityis- ja työelämän yhteensovittamisessa; toteaa, että yli 45-vuotiaat naiset ovat usein alityöllistettyjä ja heitä palkataan paljon huonommin ehdoin kuin miehiä erityisesti silloin, kun he palaavat työhön äitiys- tai vanhempainvapaan jälkeen tai kun heidän on pakko sovittaa yhteen työ ja huollettavien hoitaminen; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että jäsenvaltioissa on puutteita lastenhoitojärjestelmien sovittamisessa vanhempien, myös yksinhuoltajien (pääasiassa yksinhuoltajaäitien), tarpeisiin ja että erityisesti naisilla on edelleen vaikeuksia perhe-, yksityis- ja työelämän yhteensovittamisessa; toteaa, että yli 45-vuotiaat naiset ovat usein alityöllistettyjä ja heitä palkataan paljon huonommin ehdoin kuin miehiä erityisesti silloin, kun he palaavat työhön äitiys- tai vanhempainvapaan jälkeen tai kun heidän on pakko sovittaa yhteen työ ja huollettavien hoitaminen;

| Q. | katsoo, että työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämiseksi olisi tarjottava hyvin suunniteltu hoitovapaajärjestelmä ja korkealaatuisia, helposti saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia hoito- ja hoivapalveluja ja näihin palveluihin liittyviä kustannuksia olisi pidettävä osana infrastruktuuri-investointeja; katsoo näiden palvelujen olevan edellytys sille, että naiset voivat osallistua työmarkkinoille ja toimia tieteen ja tutkimuksen johtotehtävissä; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämiseksi olisi tarjottava hyvin suunniteltu hoitovapaajärjestelmä ja korkealaatuisia, helposti saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia hoito- ja hoivapalveluja ja näihin palveluihin liittyviä kustannuksia olisi pidettävä osana infrastruktuuri-investointeja; katsoo näiden palvelujen olevan edellytys sille, että naiset voivat osallistua työmarkkinoille ja toimia tieteen ja tutkimuksen johtotehtävissä;

| R. | toteaa, että äitiyssuojelu on oikeus, jota on kunnioitettava kaikilta osin, ja katsoo, että äitiyslomien olisi oltava pidempiä, niiden aikana olisi voitava nauttia täysistä oikeuksista ja saada 100-prosenttista palkkaa vastaava korvaus; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että äitiyssuojelu on oikeus, jota on kunnioitettava kaikilta osin, ja katsoo, että äitiyslomien olisi oltava pidempiä, niiden aikana olisi voitava nauttia täysistä oikeuksista ja saada 100-prosenttista palkkaa vastaava korvaus;

| S. | toteaa, että oikeutta samaan palkkaan samasta tai samanarvoisesta työstä ei aina taata, vaikka se olisi vahvistettu laissa; pitää työehtosopimusneuvotteluja tärkeänä tekijänä miesten ja naisten välisen eriarvoisuuden torjumisessa ja poistamisessa työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen ero tuntipalkassa on EU:ssa 16 prosenttia, joskin se vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero kasvaa 40 prosenttiin, kun työllisyysaste ja yleinen työmarkkinoille osallistuminen otetaan huomioon; ottaa huomioon, että yksi sukupuolten välisen palkkaeron seurauksista on sukupuolten välinen 37 prosentin ero eläketuloissa; toteaa työmarkkinaosallistumisen suhteen, että EU:ssa miehistä 8 prosenttia ja naisista 31 prosenttia työskentelee osa-aikaisesti, mikä paljastaa sitkeän eriarvoisuuden, jonka perimmäisiin syihin on puututtava; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että oikeutta samaan palkkaan samasta tai samanarvoisesta työstä ei aina taata, vaikka se olisi vahvistettu laissa; pitää työehtosopimusneuvotteluja tärkeänä tekijänä miesten ja naisten välisen eriarvoisuuden torjumisessa ja poistamisessa työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen ero tuntipalkassa on EU:ssa 16 prosenttia, joskin se vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero kasvaa 40 prosenttiin, kun työllisyysaste ja yleinen työmarkkinoille osallistuminen otetaan huomioon; ottaa huomioon, että yksi sukupuolten välisen palkkaeron seurauksista on sukupuolten välinen 37 prosentin ero eläketuloissa; toteaa työmarkkinaosallistumisen suhteen, että EU:ssa miehistä 8 prosenttia ja naisista 31 prosenttia työskentelee osa-aikaisesti, mikä paljastaa sitkeän eriarvoisuuden, jonka perimmäisiin syihin on puututtava;

| T. | ottaa huomioon, että vaikka naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt, on olemassa tiukassa istuvia sukupuolten välisiä eroja, joiden vuoksi naiset voivat joutua haavoittuviin tai epävarmoihin tilanteisiin; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen työllisyysero on EU:ssa 11,6 prosenttia (32); ottaa huomioon, että naiset ovat aliedustettuina hyvin palkatuilla aloilla ja päättävissä asemissa ja että he toimivat useammin työpaikoissa, joihin he ovat ylipäteviä, ja että EU:ssa joka viides naispuolinen työntekijä kuuluu alhaisimpaan palkkaryhmään, kun miehillä vastaava osuus on joka kymmenes; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaeron seurauksiin kuuluvat sukupuolten välinen eläketuloissa ilmenevä 37 prosentin ero (33), joka säilyy vielä vuosikymmeniä, sekä erot naisten ja miesten taloudellisen riippumattomuuden tasossa; katsoo, että kaikkien näiden sukupuolten välisten erojen poistamiseksi tarvitaan kunnianhimoisia toimia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vaikka naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt, on olemassa tiukassa istuvia sukupuolten välisiä eroja, joiden vuoksi naiset voivat joutua haavoittuviin tai epävarmoihin tilanteisiin; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen työllisyysero on EU:ssa 11,6 prosenttia (32); ottaa huomioon, että naiset ovat aliedustettuina hyvin palkatuilla aloilla ja päättävissä asemissa ja että he toimivat useammin työpaikoissa, joihin he ovat ylipäteviä, ja että EU:ssa joka viides naispuolinen työntekijä kuuluu alhaisimpaan palkkaryhmään, kun miehillä vastaava osuus on joka kymmenes; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaeron seurauksiin kuuluvat sukupuolten välinen eläketuloissa ilmenevä 37 prosentin ero (33), joka säilyy vielä vuosikymmeniä, sekä erot naisten ja miesten taloudellisen riippumattomuuden tasossa; katsoo, että kaikkien näiden sukupuolten välisten erojen poistamiseksi tarvitaan kunnianhimoisia toimia;

| U. | katsoo, että naisten aliedustus työmarkkinoilla johtaa myös siihen, että he eivät osallistu tasapuolisesti päätöksentekoon eivätkä saa yhtä suurta palkkaa, mikä rajoittaa naisten mahdollisuuksia muuttaa taloudellisia, poliittisia ja yhteiskunnallisia rakenteita ja kulttuurirakenteita; ottaa huomioon, että vertikaalinen ja horisontaalinen eriytyminen työssä ja syrjivät käytännöt rekrytoinnissa ja ylennyksissä ovat eräitä sukupuolten palkkaeron tärkeimmistä syistä; ottaa huomioon, että sukupuolikiintiöt, vetoketjujärjestelmät ja seuraamukset tapauksissa, joissa sääntöjä ei noudateta tai menettelyt eivät ole toimivia, ovat osoittautuneet tehokkaiksi toimenpiteiksi, joilla voidaan varmistaa tasapuolinen edustus ja torjua epätasa-arvoisia valtasuhteita; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että naisten aliedustus työmarkkinoilla johtaa myös siihen, että he eivät osallistu tasapuolisesti päätöksentekoon eivätkä saa yhtä suurta palkkaa, mikä rajoittaa naisten mahdollisuuksia muuttaa taloudellisia, poliittisia ja yhteiskunnallisia rakenteita ja kulttuurirakenteita; ottaa huomioon, että vertikaalinen ja horisontaalinen eriytyminen työssä ja syrjivät käytännöt rekrytoinnissa ja ylennyksissä ovat eräitä sukupuolten palkkaeron tärkeimmistä syistä; ottaa huomioon, että sukupuolikiintiöt, vetoketjujärjestelmät ja seuraamukset tapauksissa, joissa sääntöjä ei noudateta tai menettelyt eivät ole toimivia, ovat osoittautuneet tehokkaiksi toimenpiteiksi, joilla voidaan varmistaa tasapuolinen edustus ja torjua epätasa-arvoisia valtasuhteita;

| V. | katsoo, että naisten täysimittainen osallistuminen talouteen on taloudellisesti perusteltua, koska sukupuolten välinen työllisyysero maksaa EU:lle 370 miljardia euroa vuodessa (34); |
| --- | --- |

V.

katsoo, että naisten täysimittainen osallistuminen talouteen on taloudellisesti perusteltua, koska sukupuolten välinen työllisyysero maksaa EU:lle 370 miljardia euroa vuodessa (34);

| W. | toteaa, että kattavien ja ikätason mukaisten tietojen ja seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen saaminen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollon ja -oikeuksien saatavuus, mukaan lukien perhesuunnittelu, ehkäisymenetelmät sekä turvallinen ja laillinen abortti, ovat olennaisen tärkeitä pyrittäessä saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo ja poistamaan sukupuoleen perustuva väkivalta; toteaa, että naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkaukset, kuten turvallisen ja laillisen aborttihoidon epääminen, ovat naisiin kohdistuvan väkivallan muoto; ottaa huomioon, että kattava seksuaali- ja ihmissuhdekasvatus sekä tyttöjen ja naisten itsemääräämisoikeus ja mahdollisuus tehdä vapaasti ja riippumattomasti päätöksiä kehostaan ja elämästään ovat heidän taloudellisen riippumattomuutensa ja siten sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan poistamisen edellytyksiä; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että kattavien ja ikätason mukaisten tietojen ja seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen saaminen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollon ja -oikeuksien saatavuus, mukaan lukien perhesuunnittelu, ehkäisymenetelmät sekä turvallinen ja laillinen abortti, ovat olennaisen tärkeitä pyrittäessä saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo ja poistamaan sukupuoleen perustuva väkivalta; toteaa, että naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkaukset, kuten turvallisen ja laillisen aborttihoidon epääminen, ovat naisiin kohdistuvan väkivallan muoto; ottaa huomioon, että kattava seksuaali- ja ihmissuhdekasvatus sekä tyttöjen ja naisten itsemääräämisoikeus ja mahdollisuus tehdä vapaasti ja riippumattomasti päätöksiä kehostaan ja elämästään ovat heidän taloudellisen riippumattomuutensa ja siten sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan poistamisen edellytyksiä;

| X. | ottaa huomioon, että naiset ovat olleet covid-19-pandemian torjunnan eturintamassa ja että nykyinen kriisi vaikuttaa suhteettoman voimakkaasti naisiin, tyttöihin ja sukupuolten tasa-arvoon; ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ovat niin sukupuoleen perustuvan väkivallan ja häirinnän sekä palkattoman ja epätasa-arvoisen hoiva- ja kotityövelvoitteiden huolestuttava lisääntyminen, seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuden rajoittaminen kuin myös naisiin, etenkin terveydenhuoltoalan työntekijöihin, omaishoitajiin ja muiden naisvaltaisten ja epävarmojen alojen työntekijöihin kohdistuvat taloudelliset ja työhön liittyvät huomattavat vaikutukset; katsoo, että tämän tasapainottamiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä; katsoo, että elpymisohjelmien tai siirtymärahastojen varat olisi kohdennettava sukupuolten kannalta tasapainoisella tavalla; ottaa huomioon, että säästötoimet ovat aiemmin osoittautuneet haitallisiksi naisille, naisten oikeuksille ja sukupuolten tasa-arvolle; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että naiset ovat olleet covid-19-pandemian torjunnan eturintamassa ja että nykyinen kriisi vaikuttaa suhteettoman voimakkaasti naisiin, tyttöihin ja sukupuolten tasa-arvoon; ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ovat niin sukupuoleen perustuvan väkivallan ja häirinnän sekä palkattoman ja epätasa-arvoisen hoiva- ja kotityövelvoitteiden huolestuttava lisääntyminen, seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuden rajoittaminen kuin myös naisiin, etenkin terveydenhuoltoalan työntekijöihin, omaishoitajiin ja muiden naisvaltaisten ja epävarmojen alojen työntekijöihin kohdistuvat taloudelliset ja työhön liittyvät huomattavat vaikutukset; katsoo, että tämän tasapainottamiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä; katsoo, että elpymisohjelmien tai siirtymärahastojen varat olisi kohdennettava sukupuolten kannalta tasapainoisella tavalla; ottaa huomioon, että säästötoimet ovat aiemmin osoittautuneet haitallisiksi naisille, naisten oikeuksille ja sukupuolten tasa-arvolle;

| Y. | ottaa huomioon, että perusvapauksien ja ihmisoikeuksien, myös sukupuolten tasa-arvon, kunnioittaminen on edellytys erilaisten kulttuuri-ilmaisujen ja koulutuksellisten näkemysten luomiselle ja jakamiselle, koska kaikilla kulttuuri- ja luovilla aloilla on merkittävä vaikutus uskomuksiimme, arvoihimme ja näkemyksiimme sukupuolikysymyksistä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että perusvapauksien ja ihmisoikeuksien, myös sukupuolten tasa-arvon, kunnioittaminen on edellytys erilaisten kulttuuri-ilmaisujen ja koulutuksellisten näkemysten luomiselle ja jakamiselle, koska kaikilla kulttuuri- ja luovilla aloilla on merkittävä vaikutus uskomuksiimme, arvoihimme ja näkemyksiimme sukupuolikysymyksistä;

| Z. | ottaa huomioon, että naiset ja tytöt kohtaavat urheilun alalla useita esteitä, että heihin kohdistuu väkivallan lisäksi myös palkkaan, palkintorahoihin ja työehtoihin ja -oloihin liittyvää syrjintää ja että he ovat laajalti aliedustettuina urheilujärjestöjen hallituksissa ja tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että naiset ja tytöt kohtaavat urheilun alalla useita esteitä, että heihin kohdistuu väkivallan lisäksi myös palkkaan, palkintorahoihin ja työehtoihin ja -oloihin liittyvää syrjintää ja että he ovat laajalti aliedustettuina urheilujärjestöjen hallituksissa ja tiedotusvälineissä;

| AA. | ottaa huomioon, että naisten osuus EU:n itsenäisistä ammatinharjoittajista on vain 34,4 prosenttia ja startup-yrittäjistä 30 prosenttia; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että naisten osuus EU:n itsenäisistä ammatinharjoittajista on vain 34,4 prosenttia ja startup-yrittäjistä 30 prosenttia;

| AB. | toteaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vaikuttavat Euroopassa suhteettoman paljon naisiin, erityisesti yksinhuoltajaäiteihin, vammaisiin naisiin, iäkkäisiin naisiin, maaseudun ja syrjäseutujen naisiin, maahanmuuttajanaisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluviin naisiin; ottaa huomioon, että EU:ssa 15 prosenttia kotitalouksista, joissa on lapsia, on yksinhuoltajatalouksia; ottaa huomioon, että keskimäärin 85 prosentissa näistä kotitalouksista yksinhuoltaja on äiti ja että 47 prosenttia yksinhuoltajatalouksista oli vuonna 2017 köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa; ottaa huomioon, että naisten asunnottomuus on kasvava ongelma; toteaa, että syrjinnän vastainen direktiivi tarjoaisi laajemman suojan laaja-alaisen lähestymistavan ansiosta mutta sen käsittely on yhä pysähdyksissä neuvostossa; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vaikuttavat Euroopassa suhteettoman paljon naisiin, erityisesti yksinhuoltajaäiteihin, vammaisiin naisiin, iäkkäisiin naisiin, maaseudun ja syrjäseutujen naisiin, maahanmuuttajanaisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluviin naisiin; ottaa huomioon, että EU:ssa 15 prosenttia kotitalouksista, joissa on lapsia, on yksinhuoltajatalouksia; ottaa huomioon, että keskimäärin 85 prosentissa näistä kotitalouksista yksinhuoltaja on äiti ja että 47 prosenttia yksinhuoltajatalouksista oli vuonna 2017 köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa; ottaa huomioon, että naisten asunnottomuus on kasvava ongelma; toteaa, että syrjinnän vastainen direktiivi tarjoaisi laajemman suojan laaja-alaisen lähestymistavan ansiosta mutta sen käsittely on yhä pysähdyksissä neuvostossa;

| AC. | toteaa, että kestävä kehitys ja ilmastohaasteiden tehokas hallinta edellyttävät sukupuolten tasa-arvoa ja naisten osallistumista päätöksentekoon, jotta saavutetaan reilu ja oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen; ottaa huomioon, että ilmastokriisi pahentaa sukupuolten eriarvoisuutta ja vaikeuttaa sukupuolten välisen oikeudenmukaisuuden saavuttamista; toteaa, että naiset kokevat ilmastonmuutoksen vaikutukset eri tavalla, koska he ovat haavoittuvammassa asemassa ja kohtaavat suurempia riskejä ja rasitteita useista eri syistä, joita ovat esimerkiksi resurssien, koulutuksen, työmahdollisuuksien ja maaoikeuksien epätasa-arvoinen saatavuus, vallitsevat sosiaaliset ja kulttuuriset normit, stereotypiat sekä naisten erilaiset intersektionaaliset kokemukset; toteaa, että kaikissa ilmastotoimissa on oltava sukupuolinäkökulma ja intersektionaalinen näkökulma; katsoo, että naisten oikeuksia on vahvistettava ilmastonmuutoksen naisiin kohdistuvien vaikutusten lieventämiseksi ja että on luotava mahdollisuuksia, jotta voidaan edistää naisten toimintaa vahvemmissa rooleissa ilmastonmuutosta koskevissa keskusteluissa ja päätöksissä johtajina, ammattilaisina ja teknisinä muutoksentekijöinä; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että kestävä kehitys ja ilmastohaasteiden tehokas hallinta edellyttävät sukupuolten tasa-arvoa ja naisten osallistumista päätöksentekoon, jotta saavutetaan reilu ja oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen; ottaa huomioon, että ilmastokriisi pahentaa sukupuolten eriarvoisuutta ja vaikeuttaa sukupuolten välisen oikeudenmukaisuuden saavuttamista; toteaa, että naiset kokevat ilmastonmuutoksen vaikutukset eri tavalla, koska he ovat haavoittuvammassa asemassa ja kohtaavat suurempia riskejä ja rasitteita useista eri syistä, joita ovat esimerkiksi resurssien, koulutuksen, työmahdollisuuksien ja maaoikeuksien epätasa-arvoinen saatavuus, vallitsevat sosiaaliset ja kulttuuriset normit, stereotypiat sekä naisten erilaiset intersektionaaliset kokemukset; toteaa, että kaikissa ilmastotoimissa on oltava sukupuolinäkökulma ja intersektionaalinen näkökulma; katsoo, että naisten oikeuksia on vahvistettava ilmastonmuutoksen naisiin kohdistuvien vaikutusten lieventämiseksi ja että on luotava mahdollisuuksia, jotta voidaan edistää naisten toimintaa vahvemmissa rooleissa ilmastonmuutosta koskevissa keskusteluissa ja päätöksissä johtajina, ammattilaisina ja teknisinä muutoksentekijöinä;

| AD. | ottaa huomioon, että maaseutualueiden naisilla on vastassaan lukuisia haasteita, kuten alhaisempi elintaso, heikommat työllistymismahdollisuudet, suhteellinen eristyneisyys markkinoista, rajallinen pääsy infrastruktuuriin, mukaan lukien maaseudun infrastruktuuri, julkiset palvelut ja terveydenhuolto, sekä rajalliset mahdollisuudet saada koulutusta (mukaan lukien seksuaalikasvatus) ja tietoa koulutusmahdollisuuksista, ja että he ovat aliedustettuina päätöksentekofoorumeilla; ottaa huomioon, että he saattavat tehdä näkymätöntä työtä maatiloilla, koska avustavilla puolisoilla ei ole virallista asemaa, mikä aiheuttaa ongelmia heidän työnsä tunnustamisessa kansallisissa järjestelmissä; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että maaseutualueiden naisilla on vastassaan lukuisia haasteita, kuten alhaisempi elintaso, heikommat työllistymismahdollisuudet, suhteellinen eristyneisyys markkinoista, rajallinen pääsy infrastruktuuriin, mukaan lukien maaseudun infrastruktuuri, julkiset palvelut ja terveydenhuolto, sekä rajalliset mahdollisuudet saada koulutusta (mukaan lukien seksuaalikasvatus) ja tietoa koulutusmahdollisuuksista, ja että he ovat aliedustettuina päätöksentekofoorumeilla; ottaa huomioon, että he saattavat tehdä näkymätöntä työtä maatiloilla, koska avustavilla puolisoilla ei ole virallista asemaa, mikä aiheuttaa ongelmia heidän työnsä tunnustamisessa kansallisissa järjestelmissä;

| AE. | ottaa huomioon, että Euroopan unionissa asuu 46 miljoonaa vammaista naista ja tyttöä; toteaa, että heidän osuutensa kaikista vammaisista henkilöistä on lähes 60 prosenttia; ottaa huomioon, että suurin osa vammoista tulee iän myötä; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että Euroopan unionissa asuu 46 miljoonaa vammaista naista ja tyttöä; toteaa, että heidän osuutensa kaikista vammaisista henkilöistä on lähes 60 prosenttia; ottaa huomioon, että suurin osa vammoista tulee iän myötä;

| AF. | ottaa huomioon, että yli puolet työikäisistä vammaisista naisista on työelämän ulkopuolella; ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa vammaiset naiset kärsivät vakavasta aineellisesta puutteesta enemmän kuin naiset, jotka eivät ole vammaisia; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että yli puolet työikäisistä vammaisista naisista on työelämän ulkopuolella; ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa vammaiset naiset kärsivät vakavasta aineellisesta puutteesta enemmän kuin naiset, jotka eivät ole vammaisia;

| AG. | toteaa, että vuoden 2019 tasa-arvoindeksi paljastaa miesten ja naisten välisen sitkeän epätasa-arvon digitaalialalla, ja korostaa sukupuolinäkökulman ja sukupuolivaikutusten arvioinnin tarvetta kaikkien digitalisaatiota käsittelevien politiikkatoimien yhteydessä; pitää sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeen kuromista ja teknologian ja internetin saatavuuden parantamista tyttöjen ja naisten kannalta ensiarvoisen tärkeänä; ottaa huomioon, että naiset ovat hyödyntämätön voimavara kehittyvillä aloilla, kuten digitaalialalla ja tekoälyn ja tieto- ja viestintätekniikan alalla, ja että lähes kahdeksasta miljoonasta tieto- ja viestintätekniikan parissa Euroopassa työskentelevästä henkilöstä vain 16 prosenttia on naisia; ottaa huomioon, että digitaalialalla työskentelevien miesten osuus on kolme kertaa suurempi kuin naisten; ottaa huomioon, että on erittäin tärkeää lisätä naisten työllisyyttä digitaalialalla ja muilla tulevaisuuden aloilla, jotta voidaan torjua sukupuolten välistä palkka- ja eläke-eroa ja turvata heidän taloudellinen riippumattomuutensa sekä luoda uusia työllistymismahdollisuuksia, myös tavallisesti työmarkkinoiden ulkopuolella oleville ryhmille; pitää tässä yhteydessä olennaisen tärkeänä, että naisten osallistumista digitaaliseen yrittäjyyteen sekä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-alat) ja tieto- ja viestintätekniikka-alan koulutukseen ja työelämään kannustetaan; ottaa huomioon, että integroimalla enemmän naisia digitaalialan työmarkkinoille EU:n taloutta voidaan vauhdittaa kasvattamalla BKT:tä 16 miljardilla eurolla; ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus ja syrjintä näkyvät myös tekoälyn suunnittelussa, käyttöönotossa ja käytössä; katsoo, että epätäydelliset tietoaineistot ja vinoutumavirheet voivat vääristää tekoälyjärjestelmän taustalla olevaa päättelyä ja vaarantaa sukupuolten tasa-arvon yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että vuoden 2019 tasa-arvoindeksi paljastaa miesten ja naisten välisen sitkeän epätasa-arvon digitaalialalla, ja korostaa sukupuolinäkökulman ja sukupuolivaikutusten arvioinnin tarvetta kaikkien digitalisaatiota käsittelevien politiikkatoimien yhteydessä; pitää sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeen kuromista ja teknologian ja internetin saatavuuden parantamista tyttöjen ja naisten kannalta ensiarvoisen tärkeänä; ottaa huomioon, että naiset ovat hyödyntämätön voimavara kehittyvillä aloilla, kuten digitaalialalla ja tekoälyn ja tieto- ja viestintätekniikan alalla, ja että lähes kahdeksasta miljoonasta tieto- ja viestintätekniikan parissa Euroopassa työskentelevästä henkilöstä vain 16 prosenttia on naisia; ottaa huomioon, että digitaalialalla työskentelevien miesten osuus on kolme kertaa suurempi kuin naisten; ottaa huomioon, että on erittäin tärkeää lisätä naisten työllisyyttä digitaalialalla ja muilla tulevaisuuden aloilla, jotta voidaan torjua sukupuolten välistä palkka- ja eläke-eroa ja turvata heidän taloudellinen riippumattomuutensa sekä luoda uusia työllistymismahdollisuuksia, myös tavallisesti työmarkkinoiden ulkopuolella oleville ryhmille; pitää tässä yhteydessä olennaisen tärkeänä, että naisten osallistumista digitaaliseen yrittäjyyteen sekä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-alat) ja tieto- ja viestintätekniikka-alan koulutukseen ja työelämään kannustetaan; ottaa huomioon, että integroimalla enemmän naisia digitaalialan työmarkkinoille EU:n taloutta voidaan vauhdittaa kasvattamalla BKT:tä 16 miljardilla eurolla; ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus ja syrjintä näkyvät myös tekoälyn suunnittelussa, käyttöönotossa ja käytössä; katsoo, että epätäydelliset tietoaineistot ja vinoutumavirheet voivat vääristää tekoälyjärjestelmän taustalla olevaa päättelyä ja vaarantaa sukupuolten tasa-arvon yhteiskunnassa;

| AH. | katsoo, että sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen kerääminen on olennaista, jotta epätasa-arvo tulee näkyväksi ja voidaan luoda kohdennettuja toimintapolitiikkoja, ja se on äärimmäisen tärkeää, jotta saadaan aikaan sukupuolikysymykset huomioiva lähestymistapa kaikkiin käsiteltäviin kysymyksiin, kuten sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan, vammaisuuteen, syöpään ja harvinaisiin tai kroonisiin sairauksiin, ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, digitaalisiin taitoihin ja STEM-aloihin; ottaa huomioon, että EU:n ja jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen eri osa-aloilla ei edelleenkään ole saatavilla sukupuolinäkökulman huomioon ottavia tietoja; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen kerääminen on olennaista, jotta epätasa-arvo tulee näkyväksi ja voidaan luoda kohdennettuja toimintapolitiikkoja, ja se on äärimmäisen tärkeää, jotta saadaan aikaan sukupuolikysymykset huomioiva lähestymistapa kaikkiin käsiteltäviin kysymyksiin, kuten sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan, vammaisuuteen, syöpään ja harvinaisiin tai kroonisiin sairauksiin, ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, digitaalisiin taitoihin ja STEM-aloihin; ottaa huomioon, että EU:n ja jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen eri osa-aloilla ei edelleenkään ole saatavilla sukupuolinäkökulman huomioon ottavia tietoja;

| AI. | ottaa huomioon, että naiset ovat suhteettomasti aliedustettuina uutisten ja tiedotusvälineiden alalla; toteaa, että naisten ja miesten epätasa-arvoinen esittäminen tiedotusvälineissä pitää yllä stereotypioita, jotka vaikuttavat kuvaan naisista ja miehistä; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että naiset ovat suhteettomasti aliedustettuina uutisten ja tiedotusvälineiden alalla; toteaa, että naisten ja miesten epätasa-arvoinen esittäminen tiedotusvälineissä pitää yllä stereotypioita, jotka vaikuttavat kuvaan naisista ja miehistä;

| AJ. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, sukupuolitietoinen budjetointi ja sukupuolivaikutusten arviointi ovat olennaisen tärkeitä välineitä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi kaikilla EU:n politiikanaloilla; ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvoa käsitellään EU:n toimintapolitiikoissa erilaisten rahastojen ja välineiden kautta ja että niiden välisten optimaalisten synergioiden mahdollistaminen on erittäin tärkeä väline; pitää tätä erityisen tärkeänä covid-19-terveyskriisin jälkeen toteutettavien sosioekonomisten toimenpiteiden kannalta, EU:n elpymissuunnitelma mukaan luettuna; |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, sukupuolitietoinen budjetointi ja sukupuolivaikutusten arviointi ovat olennaisen tärkeitä välineitä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi kaikilla EU:n politiikanaloilla; ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvoa käsitellään EU:n toimintapolitiikoissa erilaisten rahastojen ja välineiden kautta ja että niiden välisten optimaalisten synergioiden mahdollistaminen on erittäin tärkeä väline; pitää tätä erityisen tärkeänä covid-19-terveyskriisin jälkeen toteutettavien sosioekonomisten toimenpiteiden kannalta, EU:n elpymissuunnitelma mukaan luettuna;

| AK. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavien toimintapolitiikkojen vahvistaminen EU:n tasolla ovat olennaisen tärkeitä sen varmistamiseksi, ettei covid-19-kriisin vaikutus lisää sukupuolten eriarvoisuutta ja että toimet siihen vastaamiseksi auttavat vähentämään naisiin kohdistuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavien toimintapolitiikkojen vahvistaminen EU:n tasolla ovat olennaisen tärkeitä sen varmistamiseksi, ettei covid-19-kriisin vaikutus lisää sukupuolten eriarvoisuutta ja että toimet siihen vastaamiseksi auttavat vähentämään naisiin kohdistuvaa syrjintää;

| AL. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on vaikuttanut myös seksityöntekijöihin ja lisännyt heidän tulonmenetys- ja köyhyysriskiään ja että heille on ominaista, ettei heidän ihmisoikeuksiaan varten ole edelleenkään puitteita eikä niiden toteutumista edelleenkään valvota; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on vaikuttanut myös seksityöntekijöihin ja lisännyt heidän tulonmenetys- ja köyhyysriskiään ja että heille on ominaista, ettei heidän ihmisoikeuksiaan varten ole edelleenkään puitteita eikä niiden toteutumista edelleenkään valvota;

| AM. | katsoo, että yhtenäinen toiminta on olennaisen tärkeää, jotta naisten oikeuksia voidaan lähentää ja yhdenmukaistaa Euroopassa korkeampien tasojen mukaan vahvan jäsenvaltioiden välisen sopimuksen avulla jakamalla kunnianhimoisinta EU:ssa voimassa olevaa lainsäädäntöä ja parhaita käytäntöjä sekä sitoutumalla niihin; |
| --- | --- |

AM.

katsoo, että yhtenäinen toiminta on olennaisen tärkeää, jotta naisten oikeuksia voidaan lähentää ja yhdenmukaistaa Euroopassa korkeampien tasojen mukaan vahvan jäsenvaltioiden välisen sopimuksen avulla jakamalla kunnianhimoisinta EU:ssa voimassa olevaa lainsäädäntöä ja parhaita käytäntöjä sekä sitoutumalla niihin;

| AN. | ottaa huomioon, että komissiossa on yksinomaan tasa-arvosta vastaava jäsen ja että Euroopan parlamentilla on naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä valiokunta, mutta neuvostolla ei ole erityistä sukupuolten tasa-arvosta vastaavaa kokoonpanoa eikä tasa-arvosta vastaavilla ministereillä ja valtiosihteereillä ole omaa keskustelufoorumia; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että komissiossa on yksinomaan tasa-arvosta vastaava jäsen ja että Euroopan parlamentilla on naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä valiokunta, mutta neuvostolla ei ole erityistä sukupuolten tasa-arvosta vastaavaa kokoonpanoa eikä tasa-arvosta vastaavilla ministereillä ja valtiosihteereillä ole omaa keskustelufoorumia;

Yleisiä huomioita

| 1. | pitää myönteisenä määräajassa, uuden komission toimikauden ensimmäisten sadan päivän aikana, annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” hyväksymistä ja toteaa sen olevan selkeä osoitus poliittisesta sitoutumisesta sukupuolten tasa-arvoa edistävään EU:n toimintapolitiikkaan ja muodostavan päättäväisen, selkeän ja kunnianhimoisen poliittisen kehyksen, jonka avulla voidaan edelleen toteuttaa naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa ja torjua niihin kohdistuvia hyökkäyksiä; tukee komission tavoitetta luoda kaikille ihmisille heidän kaikessa moninaisuudessaan syrjinnästä ja rakenteellisesta eriarvoisuudesta vapaa Euroopan unioni; pitää tärkeänä valittua kaksitahoista lähestymistapaa, joka koostuu kohdennetuista toimenpiteistä ja sitoumuksesta toteuttaa johdonmukaisesti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja intersektionaalisuutta monialaisina periaatteina, ja pitää myönteisenä työalojen sekä stereotypioiden, sukupuolittuneiden käytäntöjen ja syrjinnän poistamisen välistä vahvaa yhteyttä ja kehottaa luomaan vahvoja seurantamekanismeja, jotta voidaan säännöllisesti mitata ja arvioida strategian ja sen toimenpiteiden onnistumista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa kuitenkin, että sukupuolten tasa-arvostrategiassa tarvitaan mahdollisuuksiin perustuvaa lähestymistapaa; pyytää komissiota ottamaan naisten yhtäläiset mahdollisuudet lähtökohdaksi strategian laajemmalle käyttöönotolle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti siihen, että uusi komissio ja sen puheenjohtaja ovat asettaneet sukupuolten tasa-arvon etusijalle ja että on nimitetty erityisesti tasa-arvosta vastaava komission jäsen, ja odottaa tasa-arvoa koskevaa vuosikertomusta, joka on hyödyllinen arviointiväline sen arvioimiseksi, kuinka sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on edistynyt poliittisessa kehyksessä, ja siinä esiintyvien sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevien nykyisten puutteiden ja tarpeiden havaitsemiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä ilmoitusta useista täydentävistä EU:n aloitteista, joita ovat esimerkiksi Euroopan vammaisstrategia, johon sisältyy sitovia toimenpiteitä vuoden 2020 jälkeiseksi ajaksi, hlbti+-henkilöitä koskeva strategia ja vuoden 2020 jälkeinen EU:n puitekehys romanien yhdenvertaisuutta ja osallisuutta koskeville strategioille, ja kehottaa laatimaan niitä yhdistävän strategisen kehyksen ja noudattamaan niiden kaikkien osalta intersektionaalista lähestymistapaa; korostaa, että on tärkeää seurata tilanteita, joita käsitellään, ja mukauttaa sukupuolten tasa-arvoa koskevaa ja muita asiaan liittyviä strategioita joustavasti tulosten sekä tulevien haasteiden mukaan käyttämällä nykyisiä politiikkatoimia tai ehdottamalla uusia välineitä, kuten viimeaikainen covid-19-kriisi on osoittanut; toteaa jälleen, että on syytä tehostaa erityistoimenpiteitä, jotka koskevat syrjimättömyyttä, tasa-arvoa ja rakenteellisen eriarvoisuuden kohteeksi joutuneiden naisten suojelua, ja muistuttaa komissiota siitä, että tätä varten tarvitaan lisätoimia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, ettei strategiassa edelleenkään esitetä selkeästi aikatauluja useille erittäin tarpeellisille toimenpiteille eikä vahvisteta konkreettisia vuoteen 2025 mennessä saavutettavia sukupuolten tasa-arvoa koskevia tavoitteita eikä selkeitä seurantavälineitä; kehottaa tämän vuoksi komissiota laatimaan konkreettisen etenemissuunnitelman, joka sisältää aikataulut, tavoitteet, vuosittaisen tarkistus- ja seurantamekanismin, selkeitä ja mitattavissa olevia onnistumista kuvaavia indikaattoreita sekä kohdennettuja lisätoimia; kehottaa myös esittämään suuntaviivat ja etenemissuunnitelman, joista käy ilmi, kuinka intersektionaalinen lähestymistapa ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen perustuva lähestymistapa, sukupuolitietoinen budjetointi mukaan luettuna, pannaan tehokkaasti täytäntöön EU:n poliittisessa päätöksenteossa, ja kehottaa kehittämään erityisiä välineitä (kuten indikaattoreita, tavoitteita ja seurantavälineitä) sekä osoittamaan riittävästi henkilö- ja rahoitusresursseja, jotta niitä voidaan soveltaa kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa; kehottaa laatimaan selkeät aikataulut, jotka koskevat ilmoitetun kehyksen laatimista verkkoalustojen yhteistyölle, ihmiskaupan kitkemiseen tähtäävää EU:n strategiaa, audiovisuaalialan tasa-arvostrategiaa (osana Media-alaohjelmaa) ja EU:n laajuista tiedotuskampanjaa sukupuolistereotypioiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota noudattamaan mahdollisessa tarkistuksessa vuoden 2020 työohjelman sitoumuksia ja esittämään ehdotuksen sitoviksi palkkauksen avoimuutta koskeviksi toimenpiteiksi, uhrien oikeuksia koskevaksi EU:n strategiaksi ja uudeksi EU:n strategiaksi ihmiskaupan kitkemiseksi; pitää valitettavana, että palkkauksen avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä koskevaa ehdotusta ei esitetty suunnitelmien mukaisesti vuonna 2020; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään ja panemaan täytäntöön syrjinnän vastaisen direktiivin ja takaamaan, että moninkertainen ja risteävä syrjintä poistetaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että on torjuttava monikerroksista syrjintää, joka kohdistuu erityisesti haavoittuviin ryhmiin, kuten vammaisiin naisiin, mustiin naisiin, maahanmuuttajanaisiin, etnisiin vähemmistöihin kuuluviin ja romaninaisiin, ikääntyneisiin naisiin, yksinhuoltajaäiteihin, hlbtiq+-henkilöihin ja asunnottomiin naisiin, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa, että he hyötyvät EU:n sukupuolten tasa-arvostrategian 2020–2025 tavoitteista ja toimista; kehottaa komissiota laatimaan intersektionaalisen kehyksen täytäntöönpanoa koskevat selkeät suuntaviivat, joissa olisi asetettava etusijalle niiden ryhmien osallistuminen, joihin syrjinnän risteävät muodot vaikuttavat, jotta voidaan arvioida toimintapolitiikkojen ja toimien erilaisia vaikutuksia ja siten räätälöidä ratkaisuja kullekin alalle syrjimättömyyden periaatteen perusteella; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään strategian tavoitteiden mukaisesti sukupuolinäkökulman järjestelmällisesti covid-19-kriisin vastatoimien kaikkiin vaiheisiin ja edistämään naisten osallistumista päätöksentekoprosessiin kaikilla tasoilla; korostaa, että joidenkin uuden strategian osatekijöiden lykkääminen antaisi väärän signaalin, ja kehottaa siksi komissiota pysymään aikataulussa uuden strategian täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan naisten tarpeet asianmukaisesti huomioon suunnitellessaan ja jakaessaan varoja, joista on sovittu Next Generation EU -elpymisvälineessä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tarvetta varmistaa sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen luotettava ja asianmukainen kerääminen ja analysointi päätöksenteon pohjaksi varmistamalla EIGEn rahoitus ja valmiudet ja lisäämällä niitä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan säännöllisesti parhaita käytäntöjä ja sitoutumaan naisten oikeuksien lähentämiseen ja yhdenmukaistamiseen korkeampien tasojen mukaan Euroopassa sisällyttämällä lainsäädäntöönsä EU:n jäsenvaltioissa tällä hetkellä voimassa olevat kunnianhimoisimmat kansalliset toimenpiteet ja käytännöt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa lisäksi sisällyttämään EIGEn tasa-arvoindeksin komission seurantaprosessiin ja laatimaan parlamentin 14. kesäkuuta 2017 tarpeesta unionin strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi antamaan päätöslauselmaan (35) sisältyvien suositusten mukaisesti sukupuolten eläke-eroa koskevan indikaattorin, jota seurataan tasa-arvostrategiassa, sillä se on ainoa strategia, joka kattaa kaiken naisten elämänsä aikana kokeman eriarvoisuuden; kehottaa ottamaan huomioon myös muita indikaattoreita, jotka koskevat esimerkiksi sukupuolten välisiä palkka- ja hoivaeroja tai sukupuolten välistä digitaalista kuilua; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa neuvostoa perustamaan sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon, jossa kokoontuvat sukupuolten tasa-arvosta vastaavat ministerit ja valtiosihteerit, tätä asiaa käsitteleväksi keskitetyksi foorumiksi, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä ja konkreettisia toimenpiteitä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon alan haasteisiin vastaamiseksi ja varmistaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä keskustellaan korkeimmalla poliittisella tasolla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan virallisen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon, jotta voidaan tarjota sukupuolten tasa-arvosta vastaaville ministereille ja valtiosihteereille asiaa koskeva keskustelufoorumi ja edistää paremmin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista kaikessa EU:n toimintapolitiikassa, myös työllisyys- ja sosiaalipolitiikassa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää valitettavana, ettei sukupuolten tasa-arvostrategiassa 2020–2025 mainita sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja asunnottomuuden vaarassa olevien naisten ja tyttöjen suojelua; kehottaa komissiota käsittelemään näitä kysymyksiä tulevassa kotouttamista ja osallisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa, jotta estetään näiden naisten jääminen sosiaali- ja talouspolitiikan ulkopuolelle, mikä syventäisi entisestään köyhyyden kierrettä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa neuvostoa antamaan neuvoston päätelmät tasa-arvoa koskevan strategian hyväksymiseksi ja määrittämään konkreettisia toimia sen täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

16.

Naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan poistaminen

| 17. | tukee komission sitoumusta torjua sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, tukea ja suojella tällaisten rikosten uhreja ja varmistaa, että syylliset saatetaan vastuuseen rikoksistaan; kannattaa komission suunnitelmaa edistää edelleen Istanbulin yleissopimuksen ratifioimista koko EU:ssa; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan erityistoimenpiteitä, joiden avulla voidaan puuttua nykyisiin jäsenvaltioiden välisiin lainsäädännön, toimintapolitiikkojen ja palvelujen eroihin ja perheväkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan lisääntymiseen covid-19-pandemian aikana; kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että useat yritykset saada haluttomat jäsenvaltiot vakuuttuneiksi tästä ovat epäonnistuneet ja että Unkarin hallitus päätti äskettäin jättää yleissopimuksen kokonaan ratifioimatta; pitää tämän vuoksi erittäin myönteisenä komission aikomusta ehdottaa vuonna 2021 toimenpiteitä Istanbulin yleissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, ellei EU:n liittyminen sopimukseen etene; kehottaa aloittamaan nyt valmistelutoimet, joilla voidaan ottaa käyttöön oikeudellisesti sitovia lisätoimenpiteitä sekä sukupuoleen perustuvan syrjinnän kaikkien muotojen ehkäisemistä ja torjumista koskeva EU:n puitedirektiivi, jolla voidaan puuttua muun muassa naisten sukuelinten silpomiseen sekä pakkoabortteihin, -sterilisaatioihin ja -avioliittoihin, ja kehottaa sisällyttämään siihen vahvan intersektionaalisen lähestymistavan avulla seksuaalisen hyväksikäytön, ihmiskaupan, verkkoväkivallan, kostopornon julkaisemisen ja naisiin kohdistuvan verkossa esiintyvän vihapuheen; pitää myönteisenä aloitetta laajentaa rikollisuudeksi katsottujen alojen määritelmää siten, että ne kattavat tietyt sukupuoleen perustuvan väkivallan muodot SEUT:n 83 artiklan 1 kohdan mukaisesti; muistuttaa, että näiden uusien lainsäädäntötoimenpiteiden olisi täydennettävä Istanbulin yleissopimuksen ratifiointia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä suunnitelmaa esittää lisäksi haitallisten käytäntöjen ehkäisemistä koskevaa suositusta sekä mahdollista lainsäädäntöä sekä perustaa sukupuoleen perustuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemiseen keskittyvä EU:n verkosto; vaatii, että Istanbulin yleissopimuksen määritelmiä ja tavoitteita noudatetaan ja että naisten oikeuksia edistävät järjestöt ja kansalaisjärjestöt otetaan säännöllisesti mukaan toimintaan; kehottaa esittämään asianmukaisia jatkotoimia, joissa kaikissa noudatetaan syrjimättömyyden periaatetta; korostaa, että on tärkeää sitouttaa paikallis- ja aluehallinto tähän prosessiin – kun se on jäsenvaltion rakenteen mukaan tarkoituksenmukaista; korostaa koulutuksen, myös poikien ja miesten koulutuksen, merkitystä ja kehottaa torjumaan tässä yhteydessä sukupuolistereotypioita; kehottaa varmistamaan perheväkivallan naispuolisten uhrien asianmukaisen suojelun ja lisäämään valtioiden keinoja ja tehokkaita toimia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa tarvetta kerätä eriteltyjä tietoja kaikista sukupuoleen perustuvan väkivallan muodoista; pitää myönteisenä ilmoitusta uudesta EU:n laajuisesta selvityksestä, joka koskee kaikkien naisiin kohdistuvan väkivallan muotojen yleisyyttä ja dynamiikkaa; korostaa, että EU:n tasolla tarvitaan kattavia ja vertailukelpoisia sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ja että tiedonkeruujärjestelmiä on yhdenmukaistettava jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa tarvetta suojella naisia, jotka ovat alaikäisiä, jotka kuuluvat vähemmistöihin tai joilla on terveysongelma tai vamma, koska he ovat väkivallan eri muotojen mahdollisia uhreja ja kohteita; tukee komission suunnitelmaa esitellä ja rahoittaa toimenpiteitä näihin erityisen haavoittuviin ryhmiin mahdollisesti kohdistuvan hyväksikäytön, riiston ja väkivallan torjumiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita turvaamaan vammaisten naisten ja tyttöjen osallistavan tasa-arvon kaikilla elämänaloilla, varmistamaan heidän seksuaali- ja lisääntymisoikeutensa, tarjoamaan heille suojelua perheväkivallalta ja hoiva- ja tukipalvelujen tarjoajien harjoittamalta väkivallalta sekä käynnistämään tätä tarkoitusta varten valistus- ja valmiuksien kehittämisohjelmia terveydenhuollon, sosiaali- ja hoito- ja hoivapalvelujen, koulutus- ja työvoimapalvelujen, lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen ammattilaisille; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa työpaikalla esiintyvän väkivallan ja häirinnän laajuutta ja vaikutusta sekä tarvetta toteuttaa EU:n tasolla konkreettisia toimia näihin ongelmiin puuttumiseksi ja työpaikkakiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän torjumiseksi; huomauttaa, että muun muassa omaishoitajilla ja kotitalous- ja maataloustyöntekijöillä ei ole suojaa eikä näkyvyyttä, ja kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään ILO:n yleissopimuksen nro 189 työntekijöiden, erityisesti naisten, oikeuksien vahvistamiseksi epävirallisessa taloudessa ja sen varmistamiseksi, että valitusmekanismit ovat riippumattomia, luottamuksellisia ja syrjimättä kaikkien naisten saatavilla ja että on olemassa erityisiä toimenpiteitä valitusten esittäjien suojelemiseksi työnantajien kostotoimilta ja toistuvalta uhriksi joutumiselta; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen hyväksyä työnantajana uusi kokonaisvaltainen oikeuskehys, johon kuuluu työpaikalla tapahtuvan häirinnän ehkäisy- ja torjuntatoimia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää valitettavana, että työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvan ihmiskaupan sukupuoliulottuvuutta ei tuoda riittävästi esiin varsinkaan kotitaloustyöntekijöiden tapauksessa, koska perheen kotiin työpaikkana liittyy rajoituksia, jotka koskevat mahdollisuuksia työtarkastuksiin ja työn seurantaan; palauttaa mieliin 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kotitalous- ja hoivatyötä tekevistä naisista EU:ssa ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tämän alan tutkimista, jotta voidaan parantaa uhrien tunnistamis- ja suojelumekanismeja, ja kehottaa ottamaan kansalaisjärjestöt, ammattiliitot, viranomaiset ja kaikki kansalaiset mukaan havaitsemisprosessiin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on erittäin huolestunut työelämässä esiintyvän väkivallan ja häirinnän luonteesta, laajuudesta ja vakavuudesta sekä kaikkien naisiin ja tyttöihin työtilanteissa kohdistuvan väkivallan muotojen vaikutuksista; pitää tässä yhteydessä myönteisenä äskettäin hyväksyttyä ILO:n yleissopimusta nro 190 väkivallasta ja häirinnästä työssä ja kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan sen täytäntöön viipymättä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös ottamaan käyttöön vaikuttavia ja sitovia toimenpiteitä, joilla määritellään ja kielletään väkivalta ja häirintä työelämässä, mukaan lukien tosiasiallinen mahdollisuus hyödyntää sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia, turvallisia ja vaikuttavia valitus- ja riitojenratkaisumekanismeja, koulutus- ja valistuskampanjoita, tukipalveluja ja oikeussuojakeinoja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että sukupuoleen perustuvasta väkivallasta kärsivillä naistyöntekijöillä olisi oltava oikeus työajan lyhentämiseen tai uudelleenorganisointiin ja työpaikan vaihtamiseen; katsoo, että sukupuoleen perustuva väkivalta olisi sisällytettävä työpaikoilla tehtäviin riskinarviointeihin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuomitsee naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevaa Istanbulin yleissopimusta vastustavan kampanjan ja tarkoitukselliset pyrkimykset saattaa sopimus huonoon valoon; pitää naisiin kohdistuvaa ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa koskevan, kansainväliseen yhteisymmärrykseen perustuvan nollatoleranssin hylkäämistä huolestuttavana; toteaa sen asettavan kyseenalaiseksi ihmisoikeuksien keskeisen sisällön, kuten tasa-arvon, itsemääräämisoikeuden ja ihmisarvon; korostaa kansalaisjärjestöjen keskeistä roolia sukupuoleen perustuvan väkivallan torjunnassa ja uhrien tukemisessa ja kehottaa siksi komissiota tarjoamaan näitä tavoitteita ajaville järjestöille riittävästi rahoitusta; suhtautuu myönteisesti siihen, että uudessa uhrien oikeuksia koskevassa strategiassa sitoudutaan vastaamaan väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten ja tyttöjen erityistarpeisiin, etenkin uhrien oikeuksien, suojelun ja korvausten varmistamiseksi; pyytää neuvostoa saattamaan EU:n osalta pikaisesti päätökseen Istanbulin yleissopimuksen ratifioinnin ja täysimääräisen täytäntöönpanon sekä kehottamaan kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan sen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa tarvetta tunnistaa kaikenlainen väkivalta ja häirintä koulutusjärjestelmässä, kouluissa, korkeakouluissa, harjoittelupaikoissa, ammatillista kehittämistä koskevissa ohjelmissa ja kaikissa muissa ohjelmissa koko alalla ja torjua niitä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisinä ehdotettuja erityistoimenpiteitä verkkoväkivallan (mukaan lukien verkossa tapahtuva häirintä, verkkokiusaaminen ja seksistinen vihapuhe) torjumiseksi, sillä se vaikuttaa suhteettomasti naisiin ja tyttöihin ja etenkin aktivisteihin, naispoliitikkoihin ja muihin julkisuuden henkilöihin, jotka ovat näkyvästi esillä julkisessa keskustelussa; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti ilmoitukseen, että tätä ilmiötä torjutaan digipalvelusäädöksellä ja että siinä kaavaillaan yhteistyötä teknologia-alustojen ja tieto- ja viestintätekniikan alan kanssa uudessa yhteistyökehyksessä, jotta näillä aloilla puututtaisiin ongelmaan asianmukaisilla teknisillä toimenpiteillä, kuten estotekniikoilla ja haitalliseen sisältöön reagoivilla mekanismeilla; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta hyväksymään lisää toimenpiteitä, myös sitovia lainsäädäntötoimenpiteitä, jotta voidaan torjua näitä väkivallan muotoja kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan direktiivin puitteissa, ja kehottaa antamaan jäsenvaltioille tukea niiden kehittäessä yhdessä tieto- ja viestintäteknologia-alan kanssa koulutusvälineitä kaikissa vaiheissa – ennaltaehkäisystä ja suojelusta aina syytetoimiin – toimiville yksiköille, kuten poliisivoimille ja oikeuslaitokselle, ja kehottaa turvaamaan samalla perusoikeudet verkossa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää huolestuttavana sitä, että EU:n lainsäädännössä ei nimenomaisesti kielletä henkilön sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun perustuvaa syrjintää; panee merkille hlbtiq+-henkilöiden jatkuvan syrjinnän ja häirinnän ja syrjäytymisen työmarkkinoilta; palauttaa mieliin 14. helmikuuta 2019 hlbti-ihmisten tasa-arvon edistämistä koskevien toimien luettelon tulevaisuudesta (36) ja 18. joulukuuta 2019 hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta (37) antamansa päätöslauselmat; suhtautuu myönteisesti ensimmäisen laatuaan olevan hlbti+-strategian hyväksymiseen, ja kehottaa komissiota toteuttamaan lisää toimia sen antaman hlbti-henkilöiden tasa-arvon edistämistä koskevien toimien luettelon 2016–2019 jälkeen ja sisällyttämään siihen erityisiä toimenpiteitä, joilla torjutaan seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin, sukupuolen ilmaisuun ja sukupuoliominaisuuksiin perustuvaa syrjintää työssä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee tyytyväisenä merkille äskettäin hyväksytyn kaikkien aikojen ensimmäisen uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian (2020–2025), jossa käsitellään sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrien erityistarpeita ja jossa on erityinen lähestymistapa naisiin kohdistuvaan henkiseen väkivaltaan ja sen vaikutukseen heidän mielenterveyteensä pitkällä aikavälillä; korostaa tarvetta puuttua EU:n lainsäädännössä oleviin nykyisiin puutteisiin ja pyytää komissiota esittämään viipymättä ehdotuksen uhrien oikeuksia koskevan direktiivin tarkistamiseksi ottaen huomioon naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevat kansainväliset normit, kuten Istanbulin yleissopimuksen, jotta tehostetaan uhrien oikeuksia, suojelua ja korvauksia koskevaa lainsäädäntöä; korostaa, että kaikille uhreille on tarjottava tosiasiallinen oikeussuoja panemalla täytäntöön uhrien oikeuksia koskeva direktiivi, mitä ei ole vielä tehty kaikissa jäsenvaltioissa; pyytää edistämään edelleen uhrien oikeuksia myös olemassa olevien välineiden, kuten eurooppalaisen suojelumääräyksen, avulla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota sukupuoleen perustuvan väkivallan vuoksi vanhempansa menettäneiden tai perheväkivallan keskellä elämään joutuvien lasten äärimmäisen dramaattiseen tilanteeseen ja kehottaa niitä ottamaan nämä tilanteet huomioon perheväkivallan torjunnassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota esittämään kauan odotetun, ihmiskaupan kitkemistä koskevan EU:n strategian ja korostaa, että on tarpeen tunnustaa selkeästi ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön sukupuolittunut luonne, koska asia koskee eniten naisia ja tyttöjä; toteaa, ettei sijaissynnytystä varten ja lisääntymistarkoituksessa tai esimerkiksi pakkoavioliittoja, prostituutiota tai pornografiaa varten harjoitettavaa seksuaalista hyväksikäyttöä voida hyväksyä ja että se loukkaa ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia; pyytää siksi, että strategiassa tarkastellaan tiiviisti prostituutioon osallistuvien naisten tilannetta ja kiinnitetään erityistä huomiota prostituution ja naiskaupan ja alaikäisten kaupan väliseen yhteyteen EU:ssa ja maailmanlaajuisesti sekä internetin yleistyvään käyttöön hyväksikäyttötarkoituksissa; korostaa EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin tärkeää roolia ja työtä ja kehottaa komissiota nimittämään ilman uusia viivytyksiä uuden koordinaattorin seuraamaan tiiviisti ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; korostaa, että strategiaan on tärkeää sisällyttää kysynnän vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä ja strategioita; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa tehostamaan seksuaalirikoksia koskevaan lainsäädäntöön liittyviä toimenpiteitä ja korostaa, että seksin on aina oltava vapaaehtoista; kehottaa komissiota antamaan kaikille jäsenvaltioille suosituksia raiskauksen määritelmän muuttamisesta niiden kansallisessa lainsäädännössä siten, että määritelmä perustuu suostumuksen puuttumiseen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti EU:n laajuiseen viestintäkampanjaan, jolla torjutaan sukupuolistereotypioita, sekä väkivallan ehkäisytoimiin, joissa keskitytään miehiin, poikiin ja maskuliinisuuden muotoihin; kehottaa toteuttamaan selkeämpiä haitallisiin maskuliinisuuden normeihin kohdistettuja toimenpiteitä, koska sukupuolistereotypiat ovat yksi sukupuolten epätasa-arvon perimmäisistä syistä ja vaikuttavat kaikkiin yhteiskunnan osa-alueisiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa antamaan enemmän huomiota ja tukea orpokodeille ja väkivallan uhrien sijaiskodeille, jotka on suljettu tai joiden kapasiteetti on vähentynyt huomattavasti covid-19-pandemian aikana, minkä vuoksi naiset tai nuoret tytöt ja lapset ovat joutuneet olemaan karanteenissa pahoinpitelijänsä kotona; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on usein pääasiallinen syy naisten asunnottomuuteen; kehottaa siksi komissiota toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet estääkseen sen, että naisiin kohdistuva väkivalta johtaa asunnottomuuteen tai pitkittää sitä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen haitallisten käytäntöjen ehkäisemistä koskevan suosituksen antamisesta mahdollisen lainsäädännön lisäksi naisten sukuelinten silpomisen, pakkosteriloinnin, varhais- ja pakkoavioliittojen sekä erityisesti lapsia ja nuoria tyttöjä vahingoittavan niin kutsutun kunniaväkivallan torjumiseksi; |
| --- | --- |

37.

Naiset ja talous

| 38. | kehottaa jälleen komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja parantamaan edelleen sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen keruuta (38), tilastoja, tutkimusta ja analyysejä sekä antamaan tukea ja ottamaan käyttöön toimenpiteitä instituutioiden ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien parantamiseksi tietojen keruun ja analysoinnin osalta, erityisesti mitä tulee naisten työmarkkinoille osallistumiseen ja epäviralliseen työhön, yrittäjyyteen, rahoituksen ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuuteen, palkattomaan työhön, köyhyyteen ja sosiaaliturvajärjestelmien vaikutuksiin; kehottaa myös EIGEä ja kaikkia muita asiaankuuluvia EU:n toimielimiä ja virastoja työstämään ja ottamaan käyttöön uusia indikaattoreita, kuten työssäkäyvien köyhyys, aikaköyhyys, erot ajankäytössä, (palkallisen ja/tai palkattoman) hoito- ja hoivatyön arvo sekä käyttöaste naisten ja miesten keskuudessa, myös työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin osalta; kehottaa komissiota käyttämään näitä tietoja arvioidakseen tehokkaasti komission sekä muiden EU:n virastojen ja toimielinten toimintapolitiikkojen ja ohjelmien sukupuolivaikutuksia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannattaa Barcelonan tavoitteiden tarkistamista ja jäsenvaltioille esitettävää kehotusta varmistaa riittävät investoinnit hoito- ja hoivapalveluihin ja pitkäaikaishoitopalveluihin, myös käytettävissä olevan EU:n rahoituksen avulla, sekä taata kohtuuhintaiset, helposti saatavilla olevat ja laadukkaat lastenhoitopalvelut, mukaan lukien varhaiskasvatus, joiden avulla erityisesti nuoret äidit saavat mahdollisuuden työskennellä ja/tai opiskella, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 11; kehottaa antamaan rahoitustukea jäsenvaltioille, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitteita, ja jakamaan niiden keskuudessa parhaita käytäntöjä; pitää lisäksi myönteisenä sosiaali-, talous- ja veropolitiikkaan liittyvien taloudellisten esteiden torjuntaa koskevien ohjeiden laatimista jäsenvaltioille; korostaa tasa-arvoisten hoito- ja hoivatyön tekijöiden ja tasa-arvoisten ansiotulojen hankkijoiden tavoitetta, jonka on oltava näiden toimien ytimessä, ja suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevaan direktiiviin ensimmäisenä askeleena; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota esittämään hoitoa ja hoivaa koskevaa Euroopan laajuista sopimusta, jossa sovelletaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa kaikkiin hoito- ja hoivatarpeisiin ja -palveluihin ja vahvistetaan vähimmäisnormit ja laatua koskevat suuntaviivat koko elämänkaaren kattavalle hoidolle ja hoivalle, mukaan lukien lapset, vanhukset ja henkilöt, joilla on pitkäaikaisia tarpeita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään eriteltyjä tietoja hoito- ja hoivapalvelujen tarjoamisesta; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin ripeästi ja täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen täytäntöön työ- ja perhe-elämän oikeudenmukaisen jakautumisen varmistamiseksi ja kehottaa niitä menemään direktiivin vähimmäisvaatimuksia pidemmälle ottamalla käyttöön sellaisia toimenpiteitä kuin kokonaan palkallinen loma, miesten tasavertaisen hoivaroolin edistäminen, millä torjutaan sukupuolistereotypioita isyys- ja/tai äitiysvapaan käytössä, omaishoitajien aseman tunnustaminen varmistamalla, että heillä on oikeus sosiaaliturvaan sekä eläkeoikeudet, tuki palveluille, jotka on mukautettu vammaisia, pitkäaikaissairaita tai ikääntyneitä henkilöitä hoitavien vanhempien ja/tai perheenjäsenten erityishaasteisiin ja -tarpeisiin, sekä joustavat työjärjestelyt, jotka eivät vähennä tai heikennä työntekijän palkkaa, mahdollisuutta nauttia sosiaalisista oikeuksista ja työntekijöiden perusoikeuksista tai korvauksista ja joissa kunnioitetaan työntekijöiden oikeutta olla tavoittamattomissa; kehottaa komissiota seuraamaan vuosittain tiiviisti ja järjestelmällisesti työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vaatii kohtuuhintaisia ja laadukkaita lasten- ja pitkäaikaishoitopalveluja, jotka mahdollistavat erityisesti naisten paluun työelämään ja edistävät työ- ja yksityiselämän hyvää tasapainoa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että on luotava päiväkoti- ja esiopetusverkosto; toteaa, että kyseessä on laaja sosiaalinen vastuu ja että verkoston olisi oltava yleiskattava palvelu, joka todella on kaikkien niiden lasten ja perheiden saatavilla, jotka haluavat hyödyntää verkostoa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sekä naisia että miehiä hyödyttäviä parhaiden käytäntöjen yhdistämiseen perustuvia niin sanottuja hoivahyvityksiä, joilla kompensoidaan työuran keskeytymistä perheenjäsenten epävirallisten hoivajärjestelyjen sekä virallisten hoivavapaajaksojen, kuten äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaiden, vuoksi, ja ottamaan kyseiset hyvitykset oikeudenmukaisesti huomioon eläkeoikeuksia laskettaessa; katsoo, että tällaisia hyvityksiä olisi myönnettävä lyhyeltä, määritellyltä ajalta, jotta stereotypioita ja eriarvoisuutta ei vahvisteta entisestään; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityistoimenpiteitä vanhuusikään ja eläkkeelle siirtymiseen liittyvän köyhyysriskin torjumiseksi, eläkkeiden korottamiseksi ja sosiaalietuuksien parantamiseksi; katsoo, että eläkkeellä olevien miesten ja naisten tuloeroihin on puututtava ja että tämä edellyttää eläkkeiden korottamista ja julkisten, kaikkien saatavilla olevien ja solidaarisuuteen perustuvien sosiaaliturvajärjestelmien ylläpitoa ja kehittämistä, sen varmistamista, että niillä on uudelleenjakovaikutuksia ja ne mahdollistavat oikeudenmukaiset ja kohtuulliset tulot työuran jälkeen, ja julkisten sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyden takaamista luomalla työpaikkoja, joissa työntekijöiden oikeudet on toteutuvat, ja parantamalla palkkoja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota, parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan tiiviisti naisten tarpeita ja osallistumista työmarkkinoille sekä työmarkkinoiden horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä suunnitellessaan ohjelmia seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ja ”Next Generation EU” -elpymisvälineen yhteydessä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että on ensisijaisen tärkeää toteuttaa toimia perheiden tukemiseksi, mukaan lukien asianmukaisten ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen tarjoaminen, mikä vaikuttaa myönteisesti naisten osallistumiseen työmarkkinoille ja näiden eläkenäkymiin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää myönteisenä komission sitoumusta seurata työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin asianmukaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoteen 2022 mennessä vaatimusten mukaisesti ja varmistaa sen täysimääräinen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota keräämään tietoja erityyppisestä hoito- ja hoivatyöstä (lastenhoito, ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden tai pitkäaikaishoitoa tarvitsevien henkilöiden hoito) hoito- ja hoivavastuun epätasaista jakaantumista koskevaa tutkimusta varten, jota hyödynnetään eurooppalaista hoito- ja hoivastrategiaa koskevassa aloitteessa; toteaa, että kyseisessä strategiassa on kunnioitettava perussopimuksissa määrättyä jäsenvaltioiden toimivaltaa mutta sillä pyrittäisiin parantamaan yhteistyötä ja kaikkien sellaisten toimenpiteiden koordinointia, joista voisi olla hyötyä omaishoitajille ja heidän hoitamilleen henkilöille EU:ssa; korostaa, että Euroopan tason yhteistyö ja EU:n varojen tehokas käyttö voivat edistää laadukkaiden, helposti saatavien ja kohtuuhintaisten hoito- ja hoivapalvelujen kehittämistä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen ottaa käyttöön yleinen poikkeuslauseke ja kehottaa jäsenvaltioita investoimaan julkisiin palveluihin, kuten maksuttomaan lastenhoitoon ja terveydenhuoltoon, uusien laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi ja kriisin sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi; katsoo, että säästötoimilla on haitallisia pitkän aikavälin seurauksia erityisesti naisille ja että niitä ei saa toteuttaa covid-19-kriisin jälkeisessä tilanteessa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää myönteisenä hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäistä tukivälinettä (SURE); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että SURE-välineellä puututaan naisten ansionmenetyksiin; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa tarvetta lisätä merkittävästi investointeja palveluihin, erityisesti terveydenhuoltoon, koulutukseen ja kuljetuspalveluihin, jotta voidaan vastata väestön tarpeisiin ja edistää naisten riippumattomuutta, tasa-arvoa ja emansipaatiota; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää myönteisenä komission sitoumusta esittää palkka-avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä ja katsoo, että ne voivat auttaa tietyllä alalla esiintyvien erojen ja syrjinnän havaitsemisessa ja sukupuolten palkkaeron poistamisessa; pitää kuitenkin valitettavana, että tämän ehdotuksen julkaiseminen on viivästynyt, ja pyytää komissiota esittämään ehdotuksen mahdollisimman pian; korostaa tässä yhteydessä sen merkitystä, että työmarkkinaosapuolet ja kaikki sidosryhmät tekevät kattavaa yhteistyötä ja että ne otetaan mukaan toimintaan kansallisten käytäntöjen ja perinteiden mukaisesti; huomauttaa kuitenkin, että on vielä käsiteltävä kysymystä siitä, että samasta tai samanarvoisesta työstä on maksettava sama palkka miehille ja naisille eri ammattialoilla, jotta voidaan puuttua samanarvoisten töiden palkkaeroihin sukupuolen mukaan eriytyneillä työmarkkinoilla, joilla tietyillä, yleensä naisvaltaisilla aloilla, kuten hoiva- ja hoitotyön, vähittäiskaupan, myynnin ja koulutuksen aloilla, maksetaan matalampaa palkkaa kuin esimerkiksi tuotantoalalla tai teknisten ammattien alalla, jotka ovat miesvaltaisia; suosittaa painokkaasti, että otetaan käyttöön periaate, jonka mukaan samanarvoisesta työstä maksetaan sama palkka naisille ja miehille, ja katsoo, että samanarvoinen työ voidaan määritellä seuraavasti: työn katsotaan olevan samanarvoista, mikäli kahden työntekijäryhmän, joita ei ole muodostettu sattumanvaraisesti, tekemä työ on vertailukelpoista, kun otetaan huomioon työolojen, työntekijöille annetun vastuun tason ja työn fyysisten ja henkisten vaatimusten kaltaiset tekijät; huomauttaa, että tätä varten on kehitettävä sukupuolineutraaleja työnarviointivälineitä ja luokitteluperusteita; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää myönteisenä komission arviointia, jossa käsitellään samaa palkkaa samasta tai samanarvoisesta työstä koskevaa nykyistä kehystä, kuulemisprosessin käynnistämistä siitä, miten sukupuolten tasa-arvoa voidaan parantaa työelämässä, tulevaa eläkkeiden riittävyyttä koskevaa raporttia sekä sitä, että harkitaan eläkehyvitysten myöntämistä työeläkejärjestelmissä tapauksissa, joissa työura keskeytyy hoivatyöjaksojen vuoksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota esittämään ensi vuoden aikana direktiivin 2006/54/EY tarkistamista EU:n samapalkkaisuuslainsäädännön toimivuutta ja täytäntöönpanoa koskevan, äskettäin tehdyn arvioinnin ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; katsoo, että tällaiseen tarkistamiseen olisi kuuluttava ”samanarvoisen työn” määritelmä kaikilla ammattialoilla siten, että sukupuolinäkökulma otetaan huomioon, sekä viittaus erilaisiin syrjinnän muotoihin ja lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan direktiivin täytäntöönpanokelpoisuus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palauttaa mieliin 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta; kehottaa tarkistamaan välittömästi toimintasuunnitelmaa ja esittämään vuoden 2020 loppuun mennessä uuden ja kunnianhimoisen sukupuolten palkkaeroa koskevan toimintasuunnitelman, jossa olisi asetettava jäsenvaltioille selkeät tavoitteet sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi seuraavien viiden vuoden aikana ja jolla olisi varmistettava, että nämä tavoitteet otetaan huomioon maakohtaisissa suosituksissa; korostaa erityisesti tarvetta sisällyttää uuteen toimintasuunnitelmaan intersektionaalinen näkökulma; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt mukaan uusien toimintapolitiikkojen laadintaan sukupuolten palkkaeron poistamiseksi sekä tilastojen, tutkimusten ja analyysien parantamiseksi ja kehittämiseksi edelleen, jotta voidaan paremmin mitata ja seurata edistymistä sukupuolten palkkaeron poistamisessa kiinnittäen erityishuomiota moninkertaisesta ja risteävästä syrjinnästä kärsiviin ryhmiin; kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota eläke-eroon johtaviin tekijöihin ja tukemaan jäsenvaltioita niiden toimenpiteissä eläke-eron kaventamiseksi ottamalla käyttöön sukupuolten välistä eläke-eroa kuvastavan indikaattorin, jonka avulla voidaan arvioida naisten kokemaa, elämän aikana kumuloitunutta eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | panee merkille, että veropolitiikka vaikuttaa eri tavalla erityyppisiin kotitalouksiin; korostaa, että erillisverotuksella voi olla ratkaiseva merkitys naisten oikeudenmukaisen verotuksen kannalta; korostaa, että tietyt verotusmuodot vaikuttavat kielteisesti naisten työllisyysasteeseen ja taloudelliseen riippumattomuuteen, ja toteaa, että veropolitiikkaa olisi optimoitava siten, että sillä kannustetaan vahvemmin naisten osallistumista työmarkkinoille; kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että yhteisverotus saattaa vaikuttaa kielteisesti sukupuolten väliseen eläke-eroon; korostaa, että verojärjestelmien ei pitäisi enää perustua oletukseen, että kotitalouksissa varat yhdistetään ja jaetaan tasapuolisesti; korostaa, että moniin eurooppalaisiin naisiin vaikuttaa kuukautisköyhyys, joka johtuu kuukautissuojien korkeista hinnoista ja niiden korkeasta verotuksesta useissa jäsenvaltioissa, ja kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ryhtymään toimiin tämän epäsuoran verosyrjinnän ja kuukautisköyhyyden torjumiseksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa, että rahoitus- ja veropolitiikalla on vahva sukupuoliulottuvuus; pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen koko monivuotisessa rahoituskehyksessä, erityisesti Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) osalta, jotta voidaan edistää naisten osallistumista työmarkkinoille, työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja naisten yrittäjyyttä, mutta pitää valitettavana, että uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä ja rakennerahastoissa ei noudateta sukupuolitietoista budjetointia; kehottaa komissiota edistämään ja parantamaan edelleen sukupuolitietoisen budjetoinnin käyttöä ja kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolinäkökulman veropolitiikkaan, mukaan lukien veropoliittisten toimien tasa-arvotarkastukset, jotta voidaan poistaa verotukseen liittyvä sukupuolittuminen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | muistuttaa jälleen kerran, että sukupuolten tasa-arvoon on kiinnitettävä enemmän huomiota eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa, ja kehottaa sisällyttämään Eurooppa 2020 -strategiaa seuraavaan strategiaan sukupuolten tasa-arvon pilarin ja yleisen sukupuolten tasa-arvoa koskevan tavoitteen; kehottaa sisällyttämään sosiaali-indikaattorien tulostaulussa yksilöityihin maakohtaisiin haasteisiin selkeät sukupuolten tasa-arvoa kuvastavat indikaattorit ja kehittämään tilastollisia menetelmiä ja analyyseja sukupuolten tasa-arvon edistymisen seuraamiseksi intersektionaalisesta näkökulmasta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että 70 prosenttia maailman terveydenhuolto- ja sosiaalialan työntekijöistä on naisia, joille usein maksetaan vain vähimmäispalkka ja joiden työolot ovat epävarmat, ja kehottaa kohentamaan palkkoja ja työoloja vahvasti naisvaltaisilla aloilla, kuten hoito- ja hoiva-alalla, terveydenhuollossa ja vähittäiskaupassa, sekä poistamaan sukupuolten palkka- ja eläke-erot ja työmarkkinoiden eriytymisen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan työmarkkinaosapuolia kuullen erityisesti etulinjan ammatteja varten kohdennettuja sukupuolisensitiivisiä työterveys- ja työturvallisuusohjeita, jotta näiden ammattien työntekijöitä voidaan suojella tulevien epidemioiden yhteydessä; korostaa, että vaikka etätyön kaltaiset työolojen muutokset tarjoavat mahdollisuuksia joustavien työjärjestelyjen ja työ- ja yksityiselämän tasapainon parantamiseen, ne voivat myös vaikuttaa mahdollisuuteen olla tavoittamattomissa ja lisätä työtaakkaa, mikä vaikuttaa naisiin paljon enemmän kuin miehiin, koska heillä on pääasiallisesti tai perinteisesti kodin ja perheen hoitajan ja hoivaajan rooli; kehottaa siksi komissiota esittämään sukupuolisensitiivisen lainsäädäntöehdotuksen oikeudesta olla tavoittamattomissa sekä direktiivin henkisestä hyvinvoinnista työpaikalla, jotta voidaan tunnustaa ahdistuneisuus, masennus ja työuupumus ammattitaudeiksi, ja ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla ehkäistään näitä ongelmia ja edistetään niistä kärsivien työntekijöiden uudelleenintegroitumista työelämään; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota tarkistamaan direktiiviä 92/85/ETY (39) sen varmistamiseksi, että naiset kaikkialla Euroopassa voivat hyötyä yhdenvertaisesti miesten kanssa työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että jäsenvaltioiden on esitettävä näyttöön perustuvaa ja hyvin suunniteltua työmarkkinapolitiikkaa ja uudistuksia, joilla tosiasiallisesti parannetaan naisten työoloja ja lisätään laadukkaita työpaikkoja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota esittämään sosiaalista suojelua koskevan eurooppalaisen strategian, jossa käsitellään työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja erityisesti köyhyyden naisistumista keskittyen erityisesti yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa, että naisten yhtäläiset mahdollisuudet ja suurempi osallistuminen työmarkkinoille voivat lisätä työpaikkoja, taloudellista vaurautta ja kilpailukykyä Euroopassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan tavoitteita epävarmojen työpaikkojen ja vastentahtoisen osa-aikatyön vähentämiseksi, jotta voidaan parantaa naisten tilannetta työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota soveltamaan erityistä lähestymistapaa yksinhuoltajaäiteihin, sillä yksinhuoltajaäidit ovat taloudellisesti erityisen haavoittuvassa asemassa, koska he ansaitsevat usein vähemmän kuin miehet ja poistuvat todennäköisemmin työmarkkinoilta saadessaan lapsen; kehottaa komissiota tehostamaan tältä osin elatusavun rajat ylittävää perintää koskevien voimassa olevien oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa ja lisäämään kansalaisten tietoisuutta siitä, että tällaisia välineitä on olemassa; kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten käytännön ongelmien tunnistamiseksi, jotka liittyvät elatusavun perintään rajat ylittävissä tapauksissa, ja kehittämään välineitä maksuvelvoitteiden tehokkaaseen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

65.

| 66. | panee merkille, että naisten osallistuminen työmarkkinoille on vähäisempää kuin miesten; korostaa, että tuloverotuksen alentaminen on tärkeää työmarkkinoille osallistumiseen kannustamiseksi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lisätoimia naisten työmarkkinoilla kohtaaman syrjinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | muistuttaa, että työelämä on edelleen epätasa-arvoinen tulojen, uranäkymien, naisvaltaisten alojen, sosiaaliturvan saatavuuden ja koulutuksen osalta; muistuttaa, että kaikki nämä ulottuvuudet on otettava huomioon sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan miesten ja naisten tasavertaisen työmarkkinoille osallistumisen ja yhtäläiset mahdollisuudet niillä ja puuttumaan köyhyyden naisistumiseen sen kaikissa muodoissa, mukaan lukien vanhuusiän köyhyys, erityisesti ottamalla sukupuolen huomioon riittävien eläkeoikeuksien saatavuudessa sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja parantamalla työoloja naisvaltaisilla aloilla ja ammateissa, kuten hotelli- ja ravintola-alalla, matkailualalla, siivouspalveluissa ja hoito- ja hoiva-alalla; pitää tärkeänä, että käsitellään naisvaltaisten alojen kulttuurisidonnaista aliarvostusta, tarvetta torjua tällaisia stereotypioita sekä naisten yliedustusta epätyypillisissä työsuhteissa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan maahanmuuttajanaisten yhdenvertaisen kohtelun (myös ammattipätevyyden tunnustamisjärjestelmää tarkistamalla) sekä muiden erityisen haavoittuvassa asemassa olevien naisryhmien yhdenvertaisen kohtelun; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan työehtosopimusneuvottelujen alakohtaista kattavuutta ja työmarkkinaosapuolten osallistumista toimintapolitiikan laatimiseen, jotta voidaan edistää vakaita ja laadukkaita työpaikkoja; korostaa, että tarvitaan strategioita, joilla edistetään ja tuetaan naisten yrittäjyyttä koskevia aloitteita; |
| --- | --- |

69.

| 70. | panee merkille, että kasvavalla keikkataloudella on vaikutuksia työntekijöihin, jotka ovat vähemmän järjestäytyneitä ja saattavat joutua epävarmoihin työsuhteisiin, mikä johtuu muun muassa epävakaista työajoista ja tuloista, siitä, etteivät työhön liittyvät oikeudet kata heitä, sosiaaliturvaan ja eläkkeisiin liittyvästä epävarmuudesta tai urakehitys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksien puutteesta; pitää huolestuttavana sitä, että tähän liittyvällä turvattomuudella ja epävarmuudella, joita tämänhetkisen kriisin edellyttämät sulkutoimet pahentavat, on erityisen kielteinen vaikutus naisiin, jotka edelleen kantavat hoiva- ja hoitotyötaakan pitkälle sukupuolittuneilla työmarkkinoilla, ja erityisesti risteävää syrjintää kokeviin naisiin; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan freelancereina toimiville naisille ja keikkataloudessa työskenteleville naisille kohdennettuja sosiaalisen suojelun toimenpiteitä; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti direktiivin 2010/41/EU täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pitää myönteisenä komission sitoumusta hyväksyä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskeva toimintasuunnitelma; korostaa tarvetta valtavirtaistaa sukupuolinäkökulma noudattamalla intersektionaalista lähestymistapaa pilarin periaatteiden 2 ja 3 mukaisesti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa, että media-alalla sukupuolten palkkaero on suuri ja että naistoimittajat kohtaavat miehiä todennäköisemmin häirintää, väkivaltaa, seksismiä ja syrjintää; palauttaa mieliin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin oikeudenmukaisia työoloja koskevan toisen luvun; kehottaa siksi jäsenvaltioita turvaamaan kaikkien media-alan työntekijöiden oikeuden oikeudenmukaisiin ja turvallisiin työoloihin; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan maahanmuuttaja- ja pakolaisnaisten pääsy terveydenhuolto-, työllisyys-, elintarvike- ja tiedotuspalveluihin, ja vähentämään suojelun puutteita, erityisesti miesten ja naisten välistä väkivaltaa ja naiskauppaa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan tiukkoja toimenpiteitä seuraamusten asettamiseksi yrityksille, jotka eivät noudata työlainsäädäntöä ja kohtelevat miehiä ja naisia eriarvoisesti; katsoo lisäksi, että unionin varojen osoittamisessa olisi sovellettava ehdollisuusperiaatetta, jonka mukaan varoja voidaan osoittaa yrityksille, joiden työnormit ovat tiukat ja joissa ei syrjitä naisia; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa komissiota edistämään naisten määrän lisäämistä taloudellisen päätöksenteon asemissa korostamalla tämän tuomia taloudellisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä ja jakamalla parhaita käytäntöjä, kuten julkisia indeksejä tasa-arvon toteutumisesta yrityksissä; kehottaa komissiota tekemään edelleen yhteistyötä jäsenvaltioiden sekä unionin nykyisen puheenjohtajavaltion ja tulevien puheenjohtajavaltioiden kanssa, jotta neuvoston pattitilanne voidaan ratkaista ja naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi voidaan hyväksyä pikaisesti, ja kehittämään jäsenvaltioiden kanssa strategian, jolla edistetään kaikkien taustaltaan erilaisten naisten merkityksellistä edustusta päätöksentekotehtävissä, myös kaikissa EU:n toimielimissä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | muistuttaa, että naisten aliedustus julkisessa ja poliittisessa elämässä heikentää demokraattisten instituutioiden ja prosessien asianmukaista toimintaa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita kannustamaan ja tukemaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan miesten ja naisten tasapuolista osallistumista päätöksentekoon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä lasikattoilmiön torjumiseksi, kuten laajat vanhempainvapaat, laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuus sekä kaiken sellaisen suoran ja välillisen syrjinnän poistaminen, joka liittyy ylennyksiin työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pitää myönteisenä sukupuolten tasapuolisen edustuksen tukemista Euroopan parlamentin kaltaisissa vaaleilla valituissa elimissä; kehottaa ottamaan käyttöön kiintiöiden kaltaisia sitovia toimenpiteitä ja korostaa, että sen on toimittava tässä esikuvana; pitää lisäksi myönteisenä komission ilmoitusta, jonka mukaan se aikoo näyttää hyvää esimerkkiä johtotehtävien suhteen, ja kehottaa laatimaan strategioita, joilla taataan taustaltaan erilaisten naisten merkityksellinen edustus komission päätöksentekotehtävissä; panee merkille toimet, joita on jo toteutettu tältä osin nykyisen komission kokoonpanossa, ja korostaa, että parlamentin olisi pyrittävä samaan; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan vaalijärjestelmissään käyttöön sitovia kiintiöitä, jotta varmistetaan naisten ja miesten tasapuolinen edustus sekä Euroopan parlamentissa että kansallisissa parlamenteissa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut edistämään naisten osallistumista vuonna 2024 järjestettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin äänestäjinä ja ehdokkaina; korostaa tässä yhteydessä, että säädöstä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla on tarkistettava, jotta voidaan antaa mahdollisuus korvata väliaikaisesti Euroopan parlamentin jäsenet, jotka käyttävät oikeuttaan äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaaseen; kehottaa komissiota tarkistamaan edellä mainittua säädöstä vastaavasti ja neuvostoa hyväksymään tämän tarkistamisen; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vaatii, että naisten on voitava toteuttaa elämää koskevat suunnitelmansa myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla; huomauttaa, että sitä varten on oltava tarvittava infrastruktuuri ja että on kehitettävä uusia liiketoiminta-aloja, helpotettava paluuta työelämään ja edistettävä erilaisten yhteistyökumppaneiden osallistumista, jotta voidaan tukea, kannustaa, helpottaa ja edistää näiden naisten pääsyä työmarkkinoille, varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet ja parantaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta kylissä; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa naisten aktiivista ja ratkaisevaa roolia maaseutualueiden taloudessa ja pitää valitettavana, että maatalouden työllisyydessä ja sosiaaliturvan, koulutuksen, äitiysloman ja eläkkeiden saannissa on edelleen merkittäviä sukupuolten välisiä eroja; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia tukemaan etenkin naisille suunnattuja hankkeita, jotka koskevat innovatiivisen maataloustoiminnan kehittämistä maaseutualueilla ja väestökadosta kärsivillä alueilla, jotta voidaan vahvistaa näiden asemaa maatalousmarkkinoilla, jotka voivat toimia uusien työpaikkojen lähteenä; kehottaa lisäksi komissiota yksilöimään yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toisen pilarin rahoitusmahdollisuuksia, jotta voidaan vahvistaa naisten mahdollisuuksia hankkia maata ja puuttua heidän työoloihinsa sekä erityisesti kausityöntekijöiden työoloihin maaseutualueilla; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa komissiota esittämään tehokkaammin konkreettisia toimenpiteitä ja erityisiä varoja köyhyyden ja epävarman työn naisistumisen torjumiseksi ja ottamaan erityisesti huomioon naiset, jotka kärsivät syrjinnän erilaisista muodoista; |
| --- | --- |

82.

| 83. | toistaa komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksen, joka koskee sen 28. huhtikuuta 2016 antamaa päätöslauselmaa kotitalous- ja hoivatyötä tekevistä naisista EU:ssa; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön kotitalous- sekä hoito- ja hoivatyön ammatillistamista koskevan kehyksen, joka johtaa kyseisten ammattien ja taitojen tunnustamiseen ja standardointiin sekä urakehityksen mahdollisuuteen, ja kannustamaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön järjestelmiä, jotka koskevat ammatillistamista, koulutusta, taitojen jatkuvaa kehittämistä ja naispuolisten kotitalous- ja hoito- ja hoivatyöntekijöiden pätevyyden tunnustamista, sekä perustamaan julkisia työvoimatoimistoja ammatillistamisen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään ja kehittämään esittävän taiteen aloilla toimintapolitiikkoja, joissa kunnioitetaan yhtäläisten mahdollisuuksien ja sukupuolten tasa-arvon arvoa kaikessa toiminnassa ja joissa keskitytään lieventämään kielteisiä vaikutuksia, joita aiheutuu pitkään jatkuvista eriävyyksistä ja eriarvoisuudesta, kuten sukupuolijakaumasta musiikkialalla, jolla miesten osuus on noin 70 prosenttia ja naisten 30 prosenttia kaikilla alueilla ja koko Euroopassa ja jolla naiset, joiden osuus säveltäjiksi ja lauluntekijöiksi rekisteröityneistä on enintään 20 prosenttia, ansaitsevat keskimäärin 30 prosenttia vähemmän kuin alalla työskentelevät miehet, säveltävät vain 2,3 prosenttia konserteissa soitettavista klassisen musiikin teoksista ja omistavat vain 15 prosenttia levy-yhtiöistä; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pitää huolestuttavana rajallista sosiaalista liikkuvuutta, joka haittaa naispuolisten työntekijöiden liikkuvuutta; korostaa tarvetta parantaa mahdollisuuksia työvoiman liikkuvuuteen EU:ssa; |
| --- | --- |

85.

Sukupuolten tasa-arvon edistäminen digitaalialan toimintapolitiikoissa

| 86. | pitää valitettavana, että naiset ovat aliedustettuja digitaalitaloudessa, tekoälyssä, tieto- ja viestintätekniikassa ja STEM-aloilla sekä koulutuksessa että työpaikoissa, ja huomauttaa tämän vuoksi olevan vaarana, että tekoälyn ja muiden ohjelmien ohjelmoinnin välityksellä vahvistetaan ja toistetaan stereotypioita ja sukupuoleen perustuvaa eriarvoista kohtelua; korostaa digitalisaation mahdollisia hyötyjä ja mahdollisuuksia mutta myös potentiaalisia haasteita naisille ja tytöille ja kehottaa komissiota varmistamaan, että sisämarkkinastrategian ja digitaalistrategian täytäntöönpanon yhteydessä hyväksytään konkreettisia sukupuolinäkökulman valtavirtaistamistoimenpiteitä, joiden avulla ehkäistään hyvissä ajoin etukäteen digitalisaation naisiin ja tyttöihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja varmistetaan selkeä yhteys stereotypioiden lopettamista koskevien sitoumusten ja niiden kattavien toimien välillä, joilla pyritään varmistamaan naisten riippumattomuus digitaalisten työmarkkinoiden muodostamisessa; kehottaa komissiota ehdottamaan konkreettisia toimenpiteitä teknologioiden ja tekoälyn muuttamiseksi välineiksi, joiden avulla torjutaan sukupuolistereotypioita ja annetaan tytöille ja naisille mahdollisuudet päästä opiskelemaan STEM-aloja ja tieto- ja viestintätekniikkaa ja pysyä kyseisten alojen urilla; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä työelämässä sekä syrjiviä käytäntöjä työhönottoa ja ylennyksiä koskevissa päätöksissä, mukaan lukien toimintapolitiikat, joilla edistetään syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvien naisten integroitumista työmarkkinoille; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa purkamaan edelleen perinteisten roolimallien rakennetta ja ammattien ja toimien sukupuolittumista, jotta voidaan nujertaa sitkeitä ennakkoluuloja ja sukupuolistereotypioita; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää valistaa kaikkia opiskelua ja uraa koskevassa valintaprosessissa olevia henkilöitä; |
| --- | --- |

88.

| 89. | korostaa, että ikääntyneiden naisten, maaseutualueilla asuvien naisten sekä heikommassa asemassa olevien naisten ja tyttöjen, joilla on rajalliset mahdollisuudet käyttää uutta teknologiaa, on tärkeää saada ja kehittää digitaalisia taitoja, jotta he voivat elää edelleen aktiivista elämää ja pitää helpommin yhteyttä ystäviin ja sukulaisiin; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pitää myönteisenä komission sitoumusta tarjota Horisontti Eurooppa -puiteohjelman puitteissa tekoälyn mahdollisten sukupuoleen perustuvien vääristymien torjumista koskevia tietoja ja ratkaisuja; pyytää kuitenkin käyttämään kaiken mahdollisen rahoituksen sellaisten hankkeiden tukemiseen, joilla kannustetaan tyttöjä ja naisia parantamaan digitaalisia taitojaan ja jotka saavat heidät tutustumaan STEM-aloihin; |
| --- | --- |

90.

| 91. | panee merkille, että meneillään olevan koronaviruspandemian kaltaisten tapahtumien aikana etätyön merkitys ja mahdollisuudet sen tekemiseen ovat lisääntyneet; kehottaa komissiota sisällyttämään strategiaan etätyön roolin työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen kannalta tärkeänä tekijänä; |
| --- | --- |

91.

Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa ja sukupuolten tasa-arvoa edistävien toimintapolitiikkojen rahoitus

| 92. | korostaa, että sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen ja sukupuolitietoinen budjetointi ovat olennaisia välineitä, joiden avulla voidaan arvioida ja kohdentaa eri politiikkatoimien ja talousarvion käytön vaikutuksia miehiin ja naisiin, ja että niitä olisi sovellettava päätöksentekomenettelyn ja talousarviotoimien kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

92.

| 93. | palauttaa mieliin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen merkityksen järjestelmällisenä lähestymistapana sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi; pitää sen vuoksi myönteisenä vastikään perustettua komission tasa-arvotyöryhmää ja kehottaa antamaan työryhmälle asianmukaisen koulutuksen ja riittävästi resursseja ja kehottaa työryhmää raportoimaan säännöllisin väliajoin naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnalle työstään; korostaa avoimuuden ja naisten oikeuksia edistävien järjestöjen ja taustoiltaan erilaisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistumisen merkitystä; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön määräyksiä, joiden mukaan pääosastojen on otettava huomioon työryhmän esitykset, sekä kehittämään koko henkilöstölle annettavaa koulutusta sekä prosesseja valtavirtaistamisen seuraamiseksi ja arvioimiseksi sen tehtävänkuvauksen mukaisesti; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa komissiota, parlamenttia ja neuvostoa perustamaan maaseutualueiden naisia koskevan temaattisen alaohjelman Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahastosta) rahoitettavien yhteisen maatalouspolitiikan strategiasuunnitelmien avulla; korostaa, että tällä alaohjelmalla olisi pyrittävä edistämään naisten työllisyyttä ja naisyrittäjyyttä hyödyntämällä maatilamatkailuun ja digitaalisten kylien kehittämiseen liittyviä mahdollisuuksia, parantamalla naisviljelijöiden mahdollisuuksia saada maata, lainoja ja rahoitusvälineitä sekä näiden taitoja ja suorituskykyä koulutus- ja neuvontapalvelujen avulla, lisäämällä osallistumista paikallisiin toimintaryhmiin ja kehittämällä Leader-ohjelman paikallisia kumppanuuksia; kehottaa tässä yhteydessä varaamaan EU:n varoja maaseutualueiden elin- ja työolojen parantamiseen, mukaan lukien palvelujen saatavuuden parantaminen ja infrastruktuurin kehittäminen, ja keskittymään erityisesti laajakaistaverkon saatavuuteen sekä yrittäjyysaloitteiden ja luotonsaannin tukemiseen ja lisäämään siten naisten vaikutusmahdollisuuksia maaseutualueilla; kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan maatalousalan avustavien puolisoiden ammatillista asemaa koskevia parhaita käytäntöjä ja ottamaan siten huomioon naisten sosiaaliturvaoikeudet, myös äitiysloma- tai eläkeoikeudet, ja pyytää komissiota laatimaan tätä koskevia ohjeita; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kehottaa komissiota edistämään naisyrittäjyyttä ja naisten lainojen ja rahoituksen saantia EU:n ohjelmien ja rahastojen avulla ja pitää myönteisenä komission aikomusta ottaa käyttöön uusia toimenpiteitä naisten johtamien startup-yritysten ja innovatiivisten pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi vuonna 2020 ja vahvistaa sukupuolten tasa-arvoa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa; korostaa, että hakijoilta vaadittavat sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevat suunnitelmat ovat ratkaiseva väline edistyksen saavuttamiseksi tällä alalla; korostaa, että on lisättävä tietoisuutta yrittäjinä toimiville naisille ja tytöille tarjolla olevista tämänhetkisistä ja tulevista EU:n rahoitusmahdollisuuksista ja parannettava naisjohtajien näkyvyyttä, jotta voidaan luoda vahvempia roolimalleja ja purkaa nykyisiä stereotypioita; |
| --- | --- |

95.

| 96. | painottaa, että covid-19-epidemian vuoksi toteuttavia toimia
  olisi hyödynnettävä
  sellaisten täydentävien talousarviovarojen käyttöön ottamiseksi, joita jäsenvaltiot voisivat käyttää väkivallan uhrien tukemiseen; |
| --- | --- |

96.

| 97. | on erittäin huolissaan siitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja siihen liittyvissä aloitteissa ei huomioida sukupuolinäkökulmaa eikä niissä viitata ollenkaan sukupuolten tasa-arvoon; kehottaa painokkaasti sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikkaan, esimerkiksi vihreän kehityksen ohjelmaan, ja korostaa, että näissä toimintapolitiikoissa on otettava huomioon sukupuolivaikutusten arvioinnit sen varmistamiseksi, että niillä puututaan nykyiseen sukupuolten eriarvoisuuteen ja muihin sosiaalisen syrjäytymisen muotoihin; kehottaa komissiota lisäämään rahoitustukea ja institutionaalista tukea sukupuolten kannalta tasa-arvoisten ilmastotoimien edistämiseksi ja ottamaan käyttöön vahvoja politiikkatoimia, joilla edistetään naisten yhdenvertaista osallistumista päätöksentekoelimiin ja kansallisen ja paikallistason ilmastopolitiikkaan, mikä on olennaisen tärkeää pitkän aikavälin ilmasto-oikeudenmukaisuuden saavuttamiseksi, ja kehottaa antamaan naisille ja tytöille tunnustusta ja tukea muutoksentekijöinä; |
| --- | --- |

97.

| 98. | kehottaa komissiota laatimaan etenemissuunnitelman COP 25-kokouksessa hyväksytyn uudistetun sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toimintasuunnitelman sitoumusten täyttämiseksi ja luomaan sukupuolten tasa-arvoa ja ilmastonmuutosta käsittelevän EU:n pysyvän yhteyspisteen, jolla on riittävät talousarvioresurssit, toteuttamaan ja seuraamaan sukupuolten tasa-arvon huomioon ottavia ilmastotoimia EU:ssa ja maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

98.

| 99. | korostaa tarvetta lisätä sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien edistämiseen tähtäävien EU:n ohjelmien käytettävissä olevia resursseja; kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan sukupuolitietoisen budjetoinnin täytäntöönpanemiseksi talousarviomenettelyn olennaisena osana kaikissa sen vaiheissa ja budjettikohdissa ja kehottaa ottamaan käyttöön kohdennettuja toimia koskevia erillisiä budjettikohtia; korostaa, että kaikkien uusien toimenpiteiden, mekanismien tai strategioiden sukupuolivaikutuksia olisi arvioitava; kehottaa komissiota ja neuvostoa tässä yhteydessä investoimaan hoito- ja hoivatalouteen ja hyväksymään hoitoa ja hoivaa koskevan Euroopan laajuisen sopimuksen, jolla täydennetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa; pitää myönteisenä, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on ensimmäistä kertaa monivuotisen rahoituskehyksen horisontaalinen painopiste ja että siihen liitetään perusteellinen sukupuolivaikutusten arviointi ja ohjelmien seuranta; |
| --- | --- |

99.

| 100. | kehottaa komissiota ottamaan sukupuolten tasa-arvon ja elinkaarinäkökulman huomioon laatiessaan uusimpia unionin toimintapolitiikkoja ja strategioita, joilla edistetään naisten taloudellisen riippumattomuuden lisäämistä ja eriarvoisuuden vähentämistä kyseisellä alalla pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että naiset voivat hyötyä vihreän siirtymän tarjoamista mahdollisuuksista; korostaa, että sukupuolten tasa-arvo olisi valtavirtaistettava työllisyyspolitiikassa, joka liittyy kestävyyteen ja oikeudenmukaiseen siirtymään, jotta voidaan toteuttaa toimintapolitiikkoja, jotka mahdollistavat työ- ja yksityiselämän kunnollisen tasapainon ja samapalkkaisuuden, kohtuulliset tulot, henkilökohtaisen kehityksen ja asianmukaisen sosiaaliturvan; vaatii, että ympäristöohjelmista rahoitettavissa hankkeissa ja ilmastotoimiin tehtävien investointien saatavuudessa olisi otettava huomioon sukupuolinäkökulma; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksia kaikessa urheilussa ottaen huomioon voimakkaan ja kiistattoman roolin, joka urheilulla voi olla auttaessa naisia ja tyttöjä purkamaan stereotypioita, parantamaan itseluottamustaan ja vahvistamaan johtamistaitojaan; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tarjoamaan tehokkaita foorumeja naispuolisten roolimallien ja naisjohtajien tunnetuksi tekemiseksi kansainvälisellä, kansallisella ja paikallisella tasolla; kehottaa jäsenvaltioita edistämään ja kehittämään toimintapolitiikkoja, joilla torjutaan sukupuoleen perustuvaa palkkaeroa ja eroja palkintosummissa, kaikenlaista naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa urheilussa, ja varmistamaan, että naiset saavat enemmän näkyvyyttä urheilua käsittelevissä tiedotusvälineissä ja että heitä on enemmän päätöksentekotehtävissä; kehottaa komissiota sisällyttämään urheilun suunniteltuun sukupuolistereotypioiden vastaiseen kampanjaan; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa EU:ta omaksumaan intersektionaalisen ja sukupuolten tasa-arvon huomioon ottavan näkökulman covid-19-kriisin torjumiseksi ja kehottaa osoittamaan elpymis- ja palautumistukivälineestä merkittävästi rahoitusta sukupuolten tasa-arvoa edistäviin toimenpiteisiin erityisesti naisvaltaisilla aloilla ja naisten oikeuksien edistämiseen; vaatii, että rahoituksen on perustuttava mitattavissa olevaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatteeseen, jonka avulla voidaan taata rahoituksen jakaminen oikeudenmukaisella, asianmukaisella ja johdonmukaisella tavalla; kehottaa lisäksi perustamaan sukupuolten tasa-arvon edistämiseen omistetun koronavirusrahaston, josta tuetaan nykyisen eriarvoisuuden torjuntaa; |
| --- | --- |

103.

| 104. | vahvistaa, että sukupuolinäkökulma on sisällytettävä tiiviimmin tulevaan vuoden 2021 vammaisia henkilöitä koskevaan tasa-arvostrategiaan, jossa on kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota työmarkkinoille pääsyn parantamiseen kohdennettujen toimenpiteiden ja toimien avulla; |
| --- | --- |

104.

| 105. | palauttaa mieliin 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (40); kehottaa komissiota esittämään vuoden 2020 jälkeisen Euroopan vammaisstrategian yhteydessä konsolidoidun ehdotuksen, johon sisältyy vammaisia naisia koskevien positiivisten toimien kehittäminen, jotta voidaan varmistaa heidän täysimääräinen ja tosiasiallinen osallistumisensa työmarkkinoille ja poistaa heidän kohtaamansa syrjintä ja ennakkoluulot, mukaan lukien toimenpiteet, joilla edistetään työllisyyttä, koulutusta, työharjoittelua, yhtäläisiä urapolkuja, samapalkkaisuutta, esteettömyyttä ja kohtuullisia mukautuksia työpaikalla ja lisäoppimista, kiinnittäen huomiota heidän digitaaliseen osallisuuteensa ja tarpeeseen turvata työ- ja yksityiselämän tasapaino; vaatii myös, että sukupuolten välisiä palkka-, eläke- ja hoito- ja hoivaeroja koskevissa toimenpiteissä otetaan nimenomaisesti huomioon vammaisten lasten vanhempien ja hoitajien sekä erityisesti naisten ja yksinhuoltajatalouksien tarpeet; panee merkille, että tarvitaan vammaisten oikeuksien takuu, johon sisältyy erityistoimenpiteitä vammaisten naisten tarpeiden huomioon ottamiseksi, ja että nuorisotakuuta on tarpeen vahvistaa; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pyytää komissiota pyrkimään tavoittamaan erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevat naiset; kehottaa tämän vuoksi komissiota varmistamaan, että yksikään nainen ei jää strategian asiaankuuluvien toimien ulkopuolelle; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, ettei sukupuolinäkökulmaa huomioida työterveyden ja -turvallisuuden alalla; korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen olisi oltava olennainen osa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan toimintapolitiikan ja ennaltaehkäisystrategioiden kehittämistä kaikilla aloilla, myös komission tulevassa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan, vuoden 2020 jälkeisen ajan strategisen kehyksen uudelleentarkastelussa; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia pitämään ammattitauteina ja työperäisinä sairauksina sellaisia sairauksia, joita ei ole vielä sellaisiksi tunnustettu ja jotka ovat erityisen yleisiä naisvaltaisissa työtehtävissä, sekä erityisesti naisiin vaikuttavia sairauksia, ottamaan sukupuolten tasa-arvon huomioon työterveys- ja -turvallisuusnäkökohdissa miesvaltaisissa ammateissa, joissa on edelleen paljon puutteita, mukaan lukien saniteettilaitteet, työvälineet ja henkilönsuojaimet, varmistamaan äitiyssuojelun ja äitien turvallisuuden työpaikalla sekä työhön paluuta koskevat toimenpiteet äitiysloman jälkeen ja arvioimaan työhön liittyviä riskejä naisvaltaisilla aloilla ja myös kodeissa, kun on kyse kotitalous- ja hoito- ja hoivatyöstä; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pyytää komissiota edistämään imettämistä ja erityisesti keskosten imettämistä, koska äidinmaidosta on todistetusti hyötyä vastasyntyneille; kehottaa komissiota tukemaan toimintapolitiikkoja, joilla edistetään sekä keskosten imettämistä että lahjoitetun äidinmaidon antamista keskosille ja edistämään maitopankkien rajatylittävää käyttöä, jotta voidaan varmistaa, että raja-alueiden naiset voivat tarvittaessa hyödyntää tätä tukea; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kehottaa sisällyttämään vammaisuutta koskevan näkökulman kaikkiin Euroopan unionissa edistettäviin sukupuolten tasa-arvoa koskeviin yleisiin aloitteisiin; kehottaa takamaan suojelun sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneille vammaisille henkilöille, jotka ovat holhouksen alaisina tai joiden oikeustoimikelpoisuus on muulla tavalla rajallinen, ja kehottaa tämän vuoksi varmistamaan, että tällä ryhmällä on käytettävissään tehokkaat oikeussuojatoimet ja että näissä oikeuskäsittelyissä työskentelevät ammattilaiset (kuten rikosoikeuden tai terveydenhoidon ammattilaiset) saavat koulutusta ja heidän valmiuksiaan kehitetään; kehottaa perustamaan koulutusjärjestelmän, joka on esteetön, jossa ei ole stereotypioita ja jossa vammaiset tytöt ja naiset voivat valita omien toiveidensa ja taitojensa mukaisesti alat, joita he opiskelevat ja joilla he työskentelevät, ilman että esteellisyys, ennakkoasenteet ja stereotypiat rajoittavat heitä; kannattaa vammaisten naisten osallistumista sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia edistävien liikkeiden toimintaan muutoksen edelläkävijöitä; kehottaa ottamaan vammaiset naiset ja tytöt, myös laitoksissa asuvat, mukaan kaikkiin suunnitelmiin, joilla pyritään ehkäisemään rinta- ja kohdunkaulansyöpää jäsenvaltioissa, ja kehottaa ottamaan heidät mukaan myös kaikkiin HI-viruksen/aidsin torjumista koskeviin ohjelmiin ja muihin ohjelmiin, joiden avulla pyritään hävittämään sukupuoliteitse tarttuvat taudit; kehottaa jaottelemaan kaikki sukupuolten tasa-arvoa koskevat indikaattorit ja kerätyt tiedot iän, vammaisuuden ja sukupuolen perusteella; |
| --- | --- |

109.

Sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimysten torjunta

| 110. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden, komission ja keskeisten sidosryhmien (kuten terveydenhuoltoalan ammattilaisten, sääntelyviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen) on tarpeen vaihtaa säännöllisesti parhaita käytäntöjä terveyteen liittyvistä sukupuolinäkökohdista, mukaan lukien suuntaviivat, jotka koskevat kattavaa seksuaali- ja ihmissuhdekasvatusta sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja sukupuolinäkökulmat huomioon ottavaa suhtautumista epidemioihin; kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimenpiteitä ja antamaan tukea seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien takaamiseksi nykyisen sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian täytäntöönpanon aikana ja sisällyttämään seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeudet seuraavaan EU:n terveysstrategiaan; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita niiden terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamisessa ja laadukkaiden ja kaikkien yleisesti saatavilla olevien terveydenhuoltopalvelujen tarjoamisessa ja vähentämään jäsenvaltioiden välisiä ja sisäisiä terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta koskevia eroja, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevien palvelujen osalta; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita takaamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevien palvelujen ja välttämättömien terveydenhuoltopalvelujen turvallisen, oikea-aikaisen ja täysimääräisen saatavuuden; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pyytää komissiota puuttumaan terveydenhuoltoon liittyvään eriarvoisuuteen tulevassa EU:n terveysstrategiassa, jossa olisi käsiteltävä ennaltaehkäisevän terveydenhuollon saatavuutta kaikissa elämänvaiheissa, naisten työterveyttä ja -turvallisuutta sekä erityisesti sukupuolinäkökulmaa EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa; korostaa jälleen kerran sukupuolinäkökohdat huomioivan lääketieteen ja tutkimuksen merkitystä ja painottaa sen vuoksi, että Horisontti Eurooppa -ohjelmasta olisi tuettava naisten ja miesten välisiin terveyseroihin liittyviä investointeja, jotta terveydenhuoltojärjestelmät vastaisivat paremmin naisten ja miesten erilaisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kehottaa komissiota tukemaan naisten muuta kuin hormonaalista ehkäisyä koskevaa tutkimusta, tarjoamaan heille enemmän vaihtoehtoja sekä tukemaan miehille tarkoitettuja ehkäisyvälineitä koskevaa tutkimusta, jotta voidaan taata yhdenvertaisuus ehkäisyvälineiden saatavuudessa ja käytössä sekä jaettu vastuu; |
| --- | --- |

112.

| 113. | vaatii tukemaan naisten oikeuksien puolustajia ja naisten oikeuksia edistäviä järjestöjä EU:ssa ja maailmanlaajuisesti, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia sekä hlbti+-henkilöiden oikeuksia edistävät järjestöt, lisäämällä ja varaamalla seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä tätä varten osoitettavaa rahoitustukea; korostaa lisäksi nykyisestä kriisistä johtuvia taloudellisia vaikeuksia ja kehottaa lisäämään rahoitusta, jotta niiden jatkuvaa työtä varten on riittävästi rahoitusta; on syvästi huolissaan vakiintuneiden naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon taantumisesta joissakin jäsenvaltioissa ja erityisesti Puolan pyrkimyksistä kriminalisoida entistä enemmän raskaudenkeskeytyshoitoa ja heikentää nuorten mahdollisuuksia saada kattavaa seksuaalikasvatusta sekä Unkarissa hyväksytystä uudistuksesta, jolla heikennetään trans- ja intersukupuolisten henkilöiden oikeuksia; kehottaa seuraamaan jatkuvasti naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon tilannetta, mukaan lukien disinformaatio ja taantumukselliset aloitteet kaikissa jäsenvaltioissa, ja luomaan hälytysjärjestelmän taantumisen tuomiseksi esille; kehottaa komissiota tukemaan tutkimuksia, joissa analysoidaan demokratianvastaisten liikkeiden ja naisten oikeuksiin, tasa-arvoon ja demokratiaan kohdistuvien hyökkäysten ja disinformaatiokampanjoiden välisiä yhteyksiä, ja kehottaa komissiota analysoimaan niiden perimmäisiä syitä ja vahvistamaan toimia niiden torjumiseksi kehittämällä faktantarkistusta ja vastanarratiiveja ja tiedotuskampanjoita; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kehottaa komissiota toteuttamaan globaalin kampanjan näihin kohdistuvien lisääntyvien hyökkäysten torjumiseksi ja varmistamaan ihmisoikeuksien puolustajien ja erityisesti naisten oikeuksien puolustajien vapauttamisen; kehottaa sisällyttämään välittömästi ihmisoikeuksien puolustajia koskeviin EU:n suuntaviivoihin liitteen, jonka avulla on tarkoitus tunnistaa ja kehittää lisästrategioita ja -välineitä, joilla voidaan vastata paremmin ja tehokkaammin naisten ihmisoikeuksien puolustajien kohtaamaan erityiseen tilanteeseen, uhkiin ja riskitekijöihin ja ehkäistä niitä; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suojelemaan naisia, jotka ovat erityisen alttiita moniperusteiselle syrjinnälle, ja tunnustamaan sukupuoleen, etniseen alkuperään, kansalaisuuteen, ikään, vammaisuuteen, sosiaaliseen asemaan, seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin ja maahanmuuttajastatukseen perustuvan naisten kokeman syrjinnän risteävät muodot, ja varmistamaan, että toteutettavissa toimissa otetaan huomioon näiden ryhmien erityistarpeet ja vastataan niihin; |
| --- | --- |

115.

| 116. | palauttaa mieliin 12. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman, joka koskee tarvetta laatia vahvistettu vuoden 2020 jälkeinen EU:n strateginen puitekehys romanien osallisuutta edistäville kansallisille strategioille (41) ja jossa huomautetaan, että useimmissa jäsenvaltioissa parannusta ei havaittu työllistymisessä, että asumistilanteeseen liittyy vakavia ongelmia, että köyhyyden poistamisessa on edistytty vain vähän ja että EU:n puitekehyksessä on otettava huomioon vahva sukupuoliulottuvuus; on huolissaan romaneihin kohdistuvasta vihapuheesta covid-19-pandemian yhteydessä ja lisärajoituksista, joita eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön romaniyhteisöjen asettamiseksi karanteeniin, ja pelkää kielteisiä seurauksia romanien kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, kuten tytöille, nuorille naisille, ikääntyneille naisille, vammaisille henkilöille ja hlbtiq+-henkilöille; pitää myönteisenä, että on hyväksytty romanien tasa-arvoa ja osallisuutta koskeva EU:n strategiakehys, joka antaa mahdollisuuden analysoida koronaviruksen vaikutusta romaniyhteisöihin ja hyväksyä toimia, joiden avulla vältetään heidän tilanteensa heikkeneminen; |
| --- | --- |

116.

| 117. | kehottaa komissiota luomaan konkreettiset puitteet seksityöläisten oikeuksille ja suojelulle kriisin aikana ja sen jälkeen; korostaa lisäksi, että on tärkeää ottaa mukaan toimenpiteitä ja strategioita, joilla torjutaan seksityöläisten syrjintää rahoituksen, asuntojen, terveydenhuollon, koulutuksen ja muiden palvelujen saannissa; |
| --- | --- |

117.

| 118. | korostaa, että audiovisuaalisen ja painetun median ala on yksi sellaisista aloista, joilla on huomattavaa kulttuuriin liittyvää, sosiaalista ja taloudellista painoarvoa, ja se sekä heijastaa että muokkaa yhteiskuntaa ja kulttuuria; pitää valitettavana, että naiset ovat vakavasti aliedustettuina keskeisissä luovissa tehtävissä tällä alalla, mukaan lukien Euroopan ja koko maailman elokuvateollisuus; kehottaa komissiota puuttumaan sukupuolistereotypioihin tiedotusvälineissä ja edistämään sisältöä, jossa sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina; korostaa, että on tärkeää edistää medialukutaitoa ja tarjota kaikille asiaankuuluville sidosryhmille sukupuolisensitiivistä mediakasvatusta koskevia aloitteita; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään lainsäädäntöä, jolla kielletään seksistinen mainonta tiedotusvälineissä ja edistetään sukupuolistereotypioiden torjuntaa koskevaa koulutusta ja käytännön harjoittelua journalismin, viestinnän, tiedotusvälineiden ja mainonnan alan oppilaitoksissa; kehottaa komissiota auttamaan seksistisen mainonnan torjuntaa koskevien parhaiden käytäntöjen jakamisessa; kehottaa jäsenvaltioita edistämään ja kehittämään toimintapolitiikkoja, joiden avulla pyritään poistamaan sitkeä eriarvoisuus koko audiovisuaalialalla, jotta naisille ja tytöille voidaan tarjota mahdollisuuksia ja parantaa niitä; |
| --- | --- |

118.

Sukupuolten tasa-arvon edistäminen ulkosuhteiden avulla

| 119. | panee merkille SEUT-sopimuksen 8 artiklan, jossa määrätään, että unionin olisi pyrittävä kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, ja kehottaa sen vuoksi yhdenmukaistamaan ja vahvistamaan vastavuoroisesti ulkosuhteiden avulla EU:n sisäisiä ja ulkoisia toimintapolitiikkoja, jotka koskevat moniperusteisen syrjinnän, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja sukupuolten tasa-arvon periaatteita ja joilla torjutaan sukupuolistereotypioita ja -rooleja sekä haitallisia käytäntöjä ja syrjiviä lakeja ja edistetään sitä, että naisten kaikki ihmisoikeudet toteutuvat yhdenvertaisella tavalla; korostaa tässä yhteydessä erityisesti EU:n kauppapolitiikkaa, kehitysyhteistyötä ja ihmisoikeuspolitiikkaa; korostaa naisten vaikutusmahdollisuuksien parantamisen ensisijaista roolia kehityspolitiikan tehokkaassa täytäntöönpanossa; muistuttaa, että koulutus on tärkeää naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien parantamisen kannalta sekä EU:ssa että kumppanimaissa; korostaa, että koulutus on paitsi oikeus myös ratkaiseva väline varhais- ja pakkoavioliittojen sekä teiniraskauksien torjumiseksi; korostaa, että EU:n ulkopolitiikan painopisteenä on oltava se, että tyttöjä autetaan pysymään koulussa ja jatkamaan opiskelua kumppanimaissa; pitää myönteisenä, että naisten ja tyttöjen oikeuksiin on sitouduttu uudelleen ja että kestävän kehityksen tavoitteisiin ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteeseen 5 viitataan sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian keskeisenä kehyksenä; |
| --- | --- |

119.

| 120. | kehottaa komissiota seuraamaan ja edistämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Pekingin toimintaohjelman, ICPD:n toimintaohjelman ja niiden tarkistuskonferenssien tulosten sekä kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden, myös tavoitteiden 3.7 ja 5.6, täysimääräistä täytäntöönpanoa sekä EU:ssa että sen ulkopuolella käyttäen kestävän kehityksen tavoitteita koskevan YK:n maailmanlaajuisen indikaattorikehyksen mukaisia indikaattoreita; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pitää myönteisenä, että on hyväksytty uusi sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva toimintasuunnitelma (GAP III) keskeiseksi välineeksi, jolla edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien parantamista ulkosuhteissa; korostaa, että tähän asiakirjaan on liitettävä selkeät, mitattavissa olevat ja aikasidonnaiset indikaattorit, mukaan lukien tehtävien ja vastuun jakaminen eri toimijoille; pitää myönteisenä, että uudessa toimintasuunnitelmassa säilytetään tavoite, jonka mukaan 85 prosentilla kaikista uusista ohjelmista on edistettävä sukupuolten tasa-arvoa; pitää valitettavana, että ei vahvistettu uutta tavoitetta, jonka mukaan sukupuolten tasa-arvon on oltava päätavoitteena 20 prosentissa ohjelmista; kehottaa tämän vuoksi asettamaan uuden naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen eri maantieteellisissä ja aihekohtaisissa ohjelmissa painopisteeksi sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeudet; pitää myönteisenä komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon institutionaalisen kulttuurin muutosta, mikä helpottaa naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa koskevien EU:n sitoumusten tehokkaampaa toteutumista; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kehottaa komissiota vahvistamaan edelleen EU:n roolia sukupuolten tasa-arvon maailmanlaajuisena edistäjänä; |
| --- | --- |

122.

| 123. | kehottaa komissiota edistämään sitä, että ymmärretään paremmin maahanmuuttaja- ja turvapaikanhakijanaisten ja -tyttöjen terveydenhuollon ja koulutustuen saatavuutta ja taloudellista turvaa koskevat erityistarpeet, jotta voidaan ehkäistä heidän hyväksikäytön kohteeksi joutumisen riskiä ja varmistaa heidän oikeuksiensa kunnioittaminen; |
| --- | --- |

123.

| 124. | katsoo, että komission on puututtava erityiskysymykseen naisten suojelusta sukupuoleen perustuvalta väkivallalta maahanmuuttajille ja turvapaikanhakijoille tarkoitetuissa vastaanottotiloissa, ja pyytää mukauttamaan infrastruktuureja naisia ja tyttöjä varten sekä antamaan tarvittaessa asianmukaista koulutusta näiden tilojen henkilöstölle; |
| --- | --- |

124.

| 125. | pitää myönteisenä arvoihin perustuvaa EU:n kauppapolitiikkaa, jossa työ- ja ympäristöoikeuksien suojelu on korkeatasoista ja jossa kunnioitetaan perusvapauksia ja ihmisoikeuksia, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvo; muistuttaa, että sukupuoleen liittyvät kysymykset on valtavirtaistettava unionin kauppa- ja investointisopimuksissa ja niissä on oltava kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva kunnianhimoinen ja täytäntöönpanokelpoinen luku; pitää myönteisenä komission sitoumusta varmistaa ensimmäistä kertaa, että Chilen kanssa tehtävään uudistettuun assosiaatiosopimukseen sisällytetään erillinen kauppaa ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva luku nykyisten kansainvälisten esimerkkien perusteella; |
| --- | --- |

125.

| 126. | muistuttaa jatkuvasta tuestaan komission tällä alalla tekemälle työlle; |
| --- | --- |

126.

o

o o

| 127. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

127.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 79/7/ETY, annettu 19. joulukuuta 1978, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä (EYVL L 6, 10.1.1979, s. 24).

(2)  Neuvoston direktiivi 86/613/ETY, annettu 11. joulukuuta 1986, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella (EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56).

(3)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19. lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1).

(4)  Neuvoston direktiivi 2004/113/EY, annettu 13. joulukuuta 2004, miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5. heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

(6)  Neuvoston direktiivi 2010/18/EU, annettu 8. maaliskuuta 2010, BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta (EUVL L 68, 18.3.2010, s. 13).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU, annettu 7. heinäkuuta 2010, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta (EUVL L 180, 15.7.2010, s. 1).

(8)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0039.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0025.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0111.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0080.

(13)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 19.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0014.

(15)  EUVL C 162, 10.5.2019, s. 9.

(16)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 6.

(17)  EUVL C 331, 18.9.2018, s. 60.

(18)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 49.

(19)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 99.

(20)  EUVL L 69, 8.3.2014, s. 112.

(21)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 93.

(22)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 89.

(23)  EUVL C 285, 29.8.2017, s. 78.

(24)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 35.

(25)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 14.

(26)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 80.

(27)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(28)  EUVL C 458, 19.12.2018, s. 34.

(29)  EUVL C 66, 21.2.2018, s. 44.

(30)  EUVL C 407, 4.11.2016, s. 2.

(31)  Euroopan perusoikeusviraston vuonna 2014 julkaisema 28 jäsenvaltion tietoihin perustuva tutkimus, joka on EU:n tasolla kattavin tällä alalla tehty tutkimus.

(32)  Komission tiedonanto ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152).

(33)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. tammikuuta 2020 sukupuolten palkkaerosta (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0025).

(34)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/gender-employment-gap-costs-europe-eu370-billion-per-year

(35)  EUVL C 331, 18.9.2018, s. 60.

(36)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0129.

(37)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0101.

(38)  Ks. Euroopan parlamentin päätöslauselma, 30. tammikuuta 2020, sukupuolten palkkaerosta.

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/54/EU, annettu 16. huhtikuuta 2014, työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien käyttämistä helpottavista toimenpiteistä (EUVL L 128, 30.4.2014, s. 8).

(40)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 164.

(41)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0075.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/232 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/232

---

P9_TA(2021)0026

Sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkurominen: naisten osallistuminen digitaalitalouteen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (2019/2168(INI))

(2021/C 456/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa vuonna 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja erityisesti osa-alueen ”Naiset ja tiedotusvälineet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa vuonna 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja erityisesti osa-alueen ”Naiset ja tiedotusvälineet”,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen (nro 190) väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä ja sitä täydentävän suosituksen (nro 206) samasta asiasta, molemmat vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen (nro 190) väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä ja sitä täydentävän suosituksen (nro 206) samasta asiasta, molemmat vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen korkean tason kokouksen päätteeksi 16. joulukuuta 2015 annetun asiakirjan tietoyhteiskuntahuippukokouksen tulosten täytäntöönpanon kokonaisvaltaisesta arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen korkean tason kokouksen päätteeksi 16. joulukuuta 2015 annetun asiakirjan tietoyhteiskuntahuippukokouksen tulosten täytäntöönpanon kokonaisvaltaisesta arvioinnista,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192) ja 10. toukokuuta 2017 annetun digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarvioinnin ”Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat kaikille” (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192) ja 10. toukokuuta 2017 annetun digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarvioinnin ”Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat kaikille” (COM(2017)0228),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 1, 2, 3 ja 20, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 1, 2, 3 ja 20,

| — | ottaa huomioon komission digitaalisten sisämarkkinoiden strategian pilarin II (”Oikeanlaisten edellytysten luominen digitaalisten verkkojen ja palvelujen menestymistä varten”) ja pilarin III (”Euroopan talouden kasvupotentiaalin maksimointi”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission digitaalisten sisämarkkinoiden strategian pilarin II (”Oikeanlaisten edellytysten luominen digitaalisten verkkojen ja palvelujen menestymistä varten”) ja pilarin III (”Euroopan talouden kasvupotentiaalin maksimointi”),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020),

| — | ottaa huomioon komission tutkimukset ”ICT for work: Digital skills in the workplace” ja ”Women in the Digital Age”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tutkimukset ”ICT for work: Digital skills in the workplace” ja ”Women in the Digital Age”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274),

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2013 annetun komission kertomuksen ”Women active in the ICT sector”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2013 annetun komission kertomuksen ”Women active in the ICT sector”,

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2017 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimuksen ”Gender and Digital Agenda”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2017 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimuksen ”Gender and Digital Agenda”,

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät medialukutaidon ja kriittisen ajattelun kehittämisestä koulutuksen avulla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät medialukutaidon ja kriittisen ajattelun kehittämisestä koulutuksen avulla,

| — | ottaa huomioon 6. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvosta, nuorista ja digitalisaatiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvosta, nuorista ja digitalisaatiosta,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”,

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2018 annetun naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon ”The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2018 annetun naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon ”The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won”,

| — | ottaa huomioon 27 EU:n ministerin ja jäsenvaltioiden edustajien sekä Norjan vuonna 2019 allekirjoittaman naisia ja digitalisaatiota koskevan julistuksen ”Declaration of Commitment on Women in Digital” (WID), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27 EU:n ministerin ja jäsenvaltioiden edustajien sekä Norjan vuonna 2019 allekirjoittaman naisia ja digitalisaatiota koskevan julistuksen ”Declaration of Commitment on Women in Digital” (WID),

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (1),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (2),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kasvun, liikkuvuuden ja työllisyyden digitaalinen strategia: aika kiristää tahtia” (3) ja erityisesti digitaalialan työllisyyttä edistävän suuren koalition, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kasvun, liikkuvuuden ja työllisyyden digitaalinen strategia: aika kiristää tahtia” (3) ja erityisesti digitaalialan työllisyyttä edistävän suuren koalition,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (4),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (5),

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 pidetyn tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) aiheesta ”Information and Communication Technologies for achieving the Sustainable Development Goals”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 pidetyn tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) aiheesta ”Information and Communication Technologies for achieving the Sustainable Development Goals”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 pidetyn tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) aiheesta ”Fostering digital transformation and global partnerships: WSIS Action Lines for achieving the Sustainable Development Goals (SDGs)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 pidetyn tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) aiheesta ”Fostering digital transformation and global partnerships: WSIS Action Lines for achieving the Sustainable Development Goals (SDGs)”,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (O-000004/2018 – B8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (6),

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 kansainvälisenä naistenpäivänä pidetyn parlamenttien välisen valiokuntakokouksensa naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä tiedotusvälineissä ja tieto- ja viestintätekniikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 kansainvälisenä naistenpäivänä pidetyn parlamenttien välisen valiokuntakokouksensa naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä tiedotusvälineissä ja tieto- ja viestintätekniikassa,

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 30. lokakuuta 2015 julkaiseman selvityksen ”Empowering women on the Internet” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 30. lokakuuta 2015 julkaiseman selvityksen ”Empowering women on the Internet” (7),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. helmikuuta 2018 julkaiseman tutkimuksen ”The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. helmikuuta 2018 julkaiseman tutkimuksen ”The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls” (8),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 16. elokuuta 2018 julkaiseman tutkimuksen ”Cyber violence and hate speech online against women” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 16. elokuuta 2018 julkaiseman tutkimuksen ”Cyber violence and hate speech online against women” (9),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. huhtikuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. huhtikuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality” (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2014 julkaiseman tutkimuksen ”Violence against women: an EU-wide survey”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2014 julkaiseman tutkimuksen ”Violence against women: an EU-wide survey”,

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (11) ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (11) ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n strategia vuosiksi 2012–2016” (COM(2012)0286) ja 17. lokakuuta 2014 annetun välikertomuksen sen täytäntöönpanosta (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n strategia vuosiksi 2012–2016” (COM(2012)0286) ja 17. lokakuuta 2014 annetun välikertomuksen sen täytäntöönpanosta (SWD(2014)0318),

| — | ottaa huomioon ”Women in Digital Scoreboard” -välineen (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ”Women in Digital Scoreboard” -välineen (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0232/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0232/2020),

| A. | toteaa, että SEUT:n 8 artiklan mukaan unionin on kaikissa toimissaan pyrittävä poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa; katsoo, että sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen edellyttää, että tytöillä ja nuorilla naisilla on yhtäläiset mahdollisuudet käyttää teknologiaa, hyödyntää digitaalista koulutusta ja olla turvassa verkossa; ottaa huomioon, että viides kestävän kehityksen tavoite (SDG 5) on sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen ja naisten voimaannuttaminen ja että siihen liittyy teknologian käyttö ja internet; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että SEUT:n 8 artiklan mukaan unionin on kaikissa toimissaan pyrittävä poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa; katsoo, että sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen edellyttää, että tytöillä ja nuorilla naisilla on yhtäläiset mahdollisuudet käyttää teknologiaa, hyödyntää digitaalista koulutusta ja olla turvassa verkossa; ottaa huomioon, että viides kestävän kehityksen tavoite (SDG 5) on sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen ja naisten voimaannuttaminen ja että siihen liittyy teknologian käyttö ja internet;

| B. | ottaa huomioon, että digitalisaatio on muuttanut perusteellisesti valtaosaa elämästämme tavalla, joka luo lukemattomia mahdollisuuksia mutta tuo mukanaan myös uusia haasteita; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi ja sen jälkivaikutukset johtavat todennäköisesti pysyviin muutoksiin eurooppalaisten elämässä, jossa digitalisaatiolla on merkittävä rooli; katsoo, että digitalisoinnin vaikutusta naisten työllisyysnäkymiin ja etätyön seurauksia on tutkittava ja arvioitava; toteaa, että tasapainoilu etätyön, yksityiselämän ja hoivavelvollisuuksien välillä aiheuttaa lisärasitusta, ja naisiin kohdistuu siten suurempi emotionaalinen, henkinen ja sosiaalinen taakka; toteaa, että pandemian vuoksi työmarkkinoiden haasteena on merkittävä digitaalinen muutos; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että digitalisaatio on muuttanut perusteellisesti valtaosaa elämästämme tavalla, joka luo lukemattomia mahdollisuuksia mutta tuo mukanaan myös uusia haasteita; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi ja sen jälkivaikutukset johtavat todennäköisesti pysyviin muutoksiin eurooppalaisten elämässä, jossa digitalisaatiolla on merkittävä rooli; katsoo, että digitalisoinnin vaikutusta naisten työllisyysnäkymiin ja etätyön seurauksia on tutkittava ja arvioitava; toteaa, että tasapainoilu etätyön, yksityiselämän ja hoivavelvollisuuksien välillä aiheuttaa lisärasitusta, ja naisiin kohdistuu siten suurempi emotionaalinen, henkinen ja sosiaalinen taakka; toteaa, että pandemian vuoksi työmarkkinoiden haasteena on merkittävä digitaalinen muutos;

| C. | katsoo, että sukupuolistereotypiat muodostavat vakavan esteen naisten ja miesten tasa-arvolle ja myötävaikuttavat osaltaan sukupuolenmukaiseen eriytymiseen koulutuksen ja työllisyyden alalla, mikä syventää entisestään sukupuolten välistä kuilua digitaalialalla ja estää naisten täysimääräisen osallistumisen käyttäjinä, innovoijina ja luovan työn tekijöinä; katsoo, että yleisissä stereotypioissa yhdistetään korkean tason älylliset kyvyt enemmän miehiin kuin naisiin ja että näihin stereotypioihin uskovat niinkin nuoret lapset kuin kuusivuotiaat, erityisesti tytöt, ja toteaa, että tällaiset stereotypiat vaikuttavat lasten kiinnostuksenkohteisiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että sukupuolistereotypiat muodostavat vakavan esteen naisten ja miesten tasa-arvolle ja myötävaikuttavat osaltaan sukupuolenmukaiseen eriytymiseen koulutuksen ja työllisyyden alalla, mikä syventää entisestään sukupuolten välistä kuilua digitaalialalla ja estää naisten täysimääräisen osallistumisen käyttäjinä, innovoijina ja luovan työn tekijöinä; katsoo, että yleisissä stereotypioissa yhdistetään korkean tason älylliset kyvyt enemmän miehiin kuin naisiin ja että näihin stereotypioihin uskovat niinkin nuoret lapset kuin kuusivuotiaat, erityisesti tytöt, ja toteaa, että tällaiset stereotypiat vaikuttavat lasten kiinnostuksenkohteisiin;

| D. | toteaa, että vuoden 2019 tasa-arvoindeksi paljastaa, että sukupuolten välinen eriarvoisuus on edelleen yleistä digitaalialalla; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vuoden 2019 tasa-arvoindeksi paljastaa, että sukupuolten välinen eriarvoisuus on edelleen yleistä digitaalialalla;

| E. | ottaa huomioon, että Eurostatin tiedot vuodelta 2018 osoittivat, että noin 1,3 miljoonaa ihmistä opiskeli tieto- ja viestintätekniikkaa Euroopan unionissa ja että tytöt ja naiset olivat suurelta osin vähemmistössä, sillä heidän osuutensa kaikista tieto- ja viestintätekniikan opiskelijoista EU:ssa oli vain 17 prosenttia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Eurostatin tiedot vuodelta 2018 osoittivat, että noin 1,3 miljoonaa ihmistä opiskeli tieto- ja viestintätekniikkaa Euroopan unionissa ja että tytöt ja naiset olivat suurelta osin vähemmistössä, sillä heidän osuutensa kaikista tieto- ja viestintätekniikan opiskelijoista EU:ssa oli vain 17 prosenttia;

| F. | ottaa huomioon, että 15–16-vuotiaista pojista 73 prosenttia tuntee olevansa mukavuusalueellaan käyttäessään digitaalisia laitteita, joita he eivät tunne kovin hyvin, mutta samanikäisistä tytöistä vain 63 prosenttia (13), ja toteaa, että tytöt luottavat vähemmän itseensä huolimatta siitä, että heidän digilukutaitonsa on parempi kuin poikien; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 15–16-vuotiaista pojista 73 prosenttia tuntee olevansa mukavuusalueellaan käyttäessään digitaalisia laitteita, joita he eivät tunne kovin hyvin, mutta samanikäisistä tytöistä vain 63 prosenttia (13), ja toteaa, että tytöt luottavat vähemmän itseensä huolimatta siitä, että heidän digilukutaitonsa on parempi kuin poikien;

| G. | ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat vaikuttavat suuresti ainevalintoihin; toteaa, että hyvin harvat teini-ikäiset tytöt (alle kolme prosenttia) EU:n jäsenvaltioissa ovat kiinnostuneita työskentelemään tieto- ja viestintätekniikan ammattilaisena 30-vuotiaana (14); katsoo, että opettajat ja vanhemmat voivat syventää sukupuolistereotypioita vaikuttamalla lannistavasti niin, etteivät tytöt pyri tieto- ja viestintätekniikan alan uralle; katsoo, että sukupuolikohtaisten odotusten poistaminen ammateista ja naispuolisten roolimallien edistäminen luonnontieteissä, teknologiassa, insinööritieteissä ja matematiikassa (niin sanotut STEM-tieteet) ja tieto- ja viestintätekniikassa voivat kannustaa tyttöjä opiskelemaan tieto- ja viestintätekniikkaa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat vaikuttavat suuresti ainevalintoihin; toteaa, että hyvin harvat teini-ikäiset tytöt (alle kolme prosenttia) EU:n jäsenvaltioissa ovat kiinnostuneita työskentelemään tieto- ja viestintätekniikan ammattilaisena 30-vuotiaana (14); katsoo, että opettajat ja vanhemmat voivat syventää sukupuolistereotypioita vaikuttamalla lannistavasti niin, etteivät tytöt pyri tieto- ja viestintätekniikan alan uralle; katsoo, että sukupuolikohtaisten odotusten poistaminen ammateista ja naispuolisten roolimallien edistäminen luonnontieteissä, teknologiassa, insinööritieteissä ja matematiikassa (niin sanotut STEM-tieteet) ja tieto- ja viestintätekniikassa voivat kannustaa tyttöjä opiskelemaan tieto- ja viestintätekniikkaa;

| H. | ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäalalla naiset ansaitsevat 19 prosenttia vähemmän kuin miehet; toteaa, että sukupuolten väliset palkkaerot vaikuttavat suoraan sukupuolten välisiin eläke-eroihin (15); katsoo, että miesten ja naisten palkkatason on oltava oikeudenmukaisuuden ja tasa-arvon periaatteen mukainen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäalalla naiset ansaitsevat 19 prosenttia vähemmän kuin miehet; toteaa, että sukupuolten väliset palkkaerot vaikuttavat suoraan sukupuolten välisiin eläke-eroihin (15); katsoo, että miesten ja naisten palkkatason on oltava oikeudenmukaisuuden ja tasa-arvon periaatteen mukainen;

| I. | toteaa, että kaikkialla maailmassa naiset väestöryhmänä käyttävät internetiä miehiä harvemmin, oli kyse sitten ohjelmistojen asentamisesta tai internetradio- ja -televisiopalvelujen ja verkkopankki- tai -kauppapalvelujen käytöstä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kaikkialla maailmassa naiset väestöryhmänä käyttävät internetiä miehiä harvemmin, oli kyse sitten ohjelmistojen asentamisesta tai internetradio- ja -televisiopalvelujen ja verkkopankki- tai -kauppapalvelujen käytöstä;

| J. | ottaa huomioon, että muutaman viime vuoden aikana kyberturvallisuuden alalla työskentelevien naisten määrä on kasvanut, mutta luvut ovat kuitenkin edelleen huomattavan alhaisia, ja että naisten osuus kyberturvallisuuden ammattilaisista Euroopassa on vähemmän kuin 20 prosenttia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että muutaman viime vuoden aikana kyberturvallisuuden alalla työskentelevien naisten määrä on kasvanut, mutta luvut ovat kuitenkin edelleen huomattavan alhaisia, ja että naisten osuus kyberturvallisuuden ammattilaisista Euroopassa on vähemmän kuin 20 prosenttia;

| K. | ottaa huomioon, että tulevaisuudessa yli 90 prosenttia työpaikoista edellyttää jonkinasteista tietoteknistä osaamista ja digitaalista lukutaitoa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tulevaisuudessa yli 90 prosenttia työpaikoista edellyttää jonkinasteista tietoteknistä osaamista ja digitaalista lukutaitoa;

| L. | toteaa, että naiset joutuvat todennäköisemmin kamppailemaan löytääkseen paikkansa tieto- ja viestintätekniikan alan työtehtävissä monien esteiden kuten sukupuolistereotypioiden ja sellaisten miesvaltaisten työpaikkojen vuoksi, joilla monimuotoisuus on puutteellista; toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan alalla on huomattavaa vertikaalista ja horisontaalista eriytymistä ja että naiset ovat usein ylikoulutettuja tehtäviinsä; ottaa huomioon, että vain pieni vähemmistö naisista toimii ohjelmistoalan ylemmissä tehtävissä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että naiset joutuvat todennäköisemmin kamppailemaan löytääkseen paikkansa tieto- ja viestintätekniikan alan työtehtävissä monien esteiden kuten sukupuolistereotypioiden ja sellaisten miesvaltaisten työpaikkojen vuoksi, joilla monimuotoisuus on puutteellista; toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan alalla on huomattavaa vertikaalista ja horisontaalista eriytymistä ja että naiset ovat usein ylikoulutettuja tehtäviinsä; ottaa huomioon, että vain pieni vähemmistö naisista toimii ohjelmistoalan ylemmissä tehtävissä;

| M. | toteaa, että ohjelmistojen käytöstä ja luomisesta on tulossa keskeisiä tekijöitä digitaalisen muutoksen kannalta; katsoo, että sukupuolten välinen kuilu ohjelmistosuunnittelijoiden ja -insinöörien osalta on huolestuttava seikka naisten alalla toimimisen kannalta samoin kuin mahdollinen tietoinen ja tiedostamaton sukupuoleen perustuva syrjintä tekoälysovelluksissa, videopeleissä ja leluissa sekä muissa sovelluksissa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että ohjelmistojen käytöstä ja luomisesta on tulossa keskeisiä tekijöitä digitaalisen muutoksen kannalta; katsoo, että sukupuolten välinen kuilu ohjelmistosuunnittelijoiden ja -insinöörien osalta on huolestuttava seikka naisten alalla toimimisen kannalta samoin kuin mahdollinen tietoinen ja tiedostamaton sukupuoleen perustuva syrjintä tekoälysovelluksissa, videopeleissä ja leluissa sekä muissa sovelluksissa;

| N. | ottaa huomioon, että perusoikeusviraston tutkimus naisiin kohdistuvasta väkivallasta osoittaa, että 14 prosenttia naisista on kokenut verkkohäirintää 15-vuotiaasta alkaen (16); ottaa huomioon, että STEM-tieteiden koulutuskeskuksissa, myös kouluissa, yliopistoissa ja työpaikoilla, on kerrottu esiintyvän paljon seksuaalista häirintää, mikä sulkee naiset alan ulkopuolelle entistäkin enemmän; toteaa, että monet naiset ovat covid-19-pandemian aikana joutuneet uudenlaisten verkossa tapahtuvien seksuaalisten ja psykologisten häirintämuotojen uhriksi, mukaan lukien videokonferenssien aikainen häirintä, vainoaminen tai uhkailu; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti toimenpiteitä näihin uudenlaisiin seksuaalisiin ja psykologisiin häirintämuotoihin puuttumiseksi; katsoo, että naisten esineellistämisellä, yliseksualisoinnilla ja hyväksikäytöllä verkossa erityisesti internetpornografian avulla on tuhoisa vaikutus seksuaalisuuden rakentumiseen ja sukupuolten tasa-arvoon yleisemminkin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että perusoikeusviraston tutkimus naisiin kohdistuvasta väkivallasta osoittaa, että 14 prosenttia naisista on kokenut verkkohäirintää 15-vuotiaasta alkaen (16); ottaa huomioon, että STEM-tieteiden koulutuskeskuksissa, myös kouluissa, yliopistoissa ja työpaikoilla, on kerrottu esiintyvän paljon seksuaalista häirintää, mikä sulkee naiset alan ulkopuolelle entistäkin enemmän; toteaa, että monet naiset ovat covid-19-pandemian aikana joutuneet uudenlaisten verkossa tapahtuvien seksuaalisten ja psykologisten häirintämuotojen uhriksi, mukaan lukien videokonferenssien aikainen häirintä, vainoaminen tai uhkailu; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti toimenpiteitä näihin uudenlaisiin seksuaalisiin ja psykologisiin häirintämuotoihin puuttumiseksi; katsoo, että naisten esineellistämisellä, yliseksualisoinnilla ja hyväksikäytöllä verkossa erityisesti internetpornografian avulla on tuhoisa vaikutus seksuaalisuuden rakentumiseen ja sukupuolten tasa-arvoon yleisemminkin;

| O. | ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikka on ala, jolla naispuolisten työntekijöiden osuus on pieni; toteaa, että suuri osa naisista luopuu korkeamman tason koulutuksestaan, akateemisista mahdollisuuksistaan ja urastaan tieto- ja viestintätekniikan alalla (niin sanottu uravuotoilmiö), mikä johtuu pääasiassa työ- ja yksityiselämän huonosta tasapainosta, organisatorisista rajoitteista ja miesvaltaisesta ympäristöstä; ottaa huomioon, että Euroopan talouden vuotuinen tuottavuuden menetys, joka johtuu siitä, että naiset jättävät digitaalialan työpaikkansa ja siirtyvät työmarkkinoiden ulkopuolelle, on 16,1 miljardia euroa (17); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikka on ala, jolla naispuolisten työntekijöiden osuus on pieni; toteaa, että suuri osa naisista luopuu korkeamman tason koulutuksestaan, akateemisista mahdollisuuksistaan ja urastaan tieto- ja viestintätekniikan alalla (niin sanottu uravuotoilmiö), mikä johtuu pääasiassa työ- ja yksityiselämän huonosta tasapainosta, organisatorisista rajoitteista ja miesvaltaisesta ympäristöstä; ottaa huomioon, että Euroopan talouden vuotuinen tuottavuuden menetys, joka johtuu siitä, että naiset jättävät digitaalialan työpaikkansa ja siirtyvät työmarkkinoiden ulkopuolelle, on 16,1 miljardia euroa (17);

| P. | ottaa huomioon, että tietotekniikka-alalla johtokuntien naisjäsenten määrä on kasvanut merkittävästi, mutta se on myös ala, jolla on suurin prosenttiosuus kokonaan miespuolisista johtokunnista; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että tietotekniikka-alalla johtokuntien naisjäsenten määrä on kasvanut merkittävästi, mutta se on myös ala, jolla on suurin prosenttiosuus kokonaan miespuolisista johtokunnista;

| Q. | toteaa, että digitaaliset taidot merkitsevät kykyä hankkia, käsitellä ja välittää digitaalista tietoa ja että niihin vaikuttaa sosiokulttuurinen ja taloudellinen tausta; toteaa, että naiset käyttävät miehiä enemmän aikaa palkattomaan hoiva- ja kotitaloustyöhön; toteaa, että tämä rajoittaa heidän vapaa-aikaansa, palkkatyöhön käyttämäänsä aikaa ja tilaisuuksia hankkia digitaalisia taitoja ja osaamista internetin käytössä; katsoo, että toimet, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta, kyseenalaistamaan sukupuolistereotypioita ja -normeja ja jakamaan palkattomat lastenhoito- ja kotityöt paremmin uudelleen, mahdollistaisivat naisten laajemman osallistumisen (digitaalisille) työmarkkinoille ja koulutukseen sekä parempien digitaalisten taitojen hankkimisen; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että digitaaliset taidot merkitsevät kykyä hankkia, käsitellä ja välittää digitaalista tietoa ja että niihin vaikuttaa sosiokulttuurinen ja taloudellinen tausta; toteaa, että naiset käyttävät miehiä enemmän aikaa palkattomaan hoiva- ja kotitaloustyöhön; toteaa, että tämä rajoittaa heidän vapaa-aikaansa, palkkatyöhön käyttämäänsä aikaa ja tilaisuuksia hankkia digitaalisia taitoja ja osaamista internetin käytössä; katsoo, että toimet, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta, kyseenalaistamaan sukupuolistereotypioita ja -normeja ja jakamaan palkattomat lastenhoito- ja kotityöt paremmin uudelleen, mahdollistaisivat naisten laajemman osallistumisen (digitaalisille) työmarkkinoille ja koulutukseen sekä parempien digitaalisten taitojen hankkimisen;

| R. | toteaa, että vain hyvin pieni prosenttiosuus pääomasijoittajista, bisnesenkeleistä ja sijoittajista on naisia; toteaa, että koska tytöillä on taipumus opiskella vähemmän tieto- ja viestintätekniikkaa ja STEM-aineita alakoulusta aina keskiasteen koulutuksen kautta yliopistoon asti, naisia työskentelee näillä aloilla huomattavasti vähemmän ja he ovat huomattavasti harvemmin yksityisten yritysten ja startup-yritysten perustajina ja omistajina; toteaa, että naisten pienempi prosenttiosuus teknologiassa vaikuttaa suoraan kaikkeen yhteiskunnalliseen kehitykseen ja luo innovointia koskevia vääristymiä siltä osin, minkälaisia uusia innovaatioita ja teknologiaa levitetään kuluttajille; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että vain hyvin pieni prosenttiosuus pääomasijoittajista, bisnesenkeleistä ja sijoittajista on naisia; toteaa, että koska tytöillä on taipumus opiskella vähemmän tieto- ja viestintätekniikkaa ja STEM-aineita alakoulusta aina keskiasteen koulutuksen kautta yliopistoon asti, naisia työskentelee näillä aloilla huomattavasti vähemmän ja he ovat huomattavasti harvemmin yksityisten yritysten ja startup-yritysten perustajina ja omistajina; toteaa, että naisten pienempi prosenttiosuus teknologiassa vaikuttaa suoraan kaikkeen yhteiskunnalliseen kehitykseen ja luo innovointia koskevia vääristymiä siltä osin, minkälaisia uusia innovaatioita ja teknologiaa levitetään kuluttajille;

| S. | toteaa, että tieto- ja viestintätekniikkaa korkeakouluissa opiskelevien naisten määrä on vähentynyt vuodesta 2011; ottaa huomioon, että EU:n kahdeksasta miljoonasta tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijasta naisten osuus on 17 prosenttia; katsoo, että jos digitaalisille työmarkkinoille tulisi enemmän naisia, ala hyötyisi valtavasti käyttämättömästä osaamisvarannosta ja monenlaisista näkökulmista, mikä voisi lisätä Euroopan talouden BKT:tä vuosittain 16 miljardilla eurolla; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että tieto- ja viestintätekniikkaa korkeakouluissa opiskelevien naisten määrä on vähentynyt vuodesta 2011; ottaa huomioon, että EU:n kahdeksasta miljoonasta tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijasta naisten osuus on 17 prosenttia; katsoo, että jos digitaalisille työmarkkinoille tulisi enemmän naisia, ala hyötyisi valtavasti käyttämättömästä osaamisvarannosta ja monenlaisista näkökulmista, mikä voisi lisätä Euroopan talouden BKT:tä vuosittain 16 miljardilla eurolla;

| T. | ottaa huomioon, että Maailman talousfoorumin vuoden 2018 Global Gender Gap -raportin mukaan vain 22 prosenttia tekoälyn ammattilaisista maailmassa on naisia, kun taas miehiä on 78 prosenttia, mikä tarkoittaa, että sukupuolten välinen ero on 72 prosenttia, ja se pitäisi vielä kuroa umpeen; ottaa huomioon, että vuonna 2019 jokaisesta 100 dollarista, jotka investoitiin eurooppalaisiin teknologiayrityksiin, 92 dollaria meni yrityksille, joissa kaikki perustajajäsenet olivat miehiä (18); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Maailman talousfoorumin vuoden 2018 Global Gender Gap -raportin mukaan vain 22 prosenttia tekoälyn ammattilaisista maailmassa on naisia, kun taas miehiä on 78 prosenttia, mikä tarkoittaa, että sukupuolten välinen ero on 72 prosenttia, ja se pitäisi vielä kuroa umpeen; ottaa huomioon, että vuonna 2019 jokaisesta 100 dollarista, jotka investoitiin eurooppalaisiin teknologiayrityksiin, 92 dollaria meni yrityksille, joissa kaikki perustajajäsenet olivat miehiä (18);

| U. | toteaa, että digitaalinen osallisuus tarkoittaa, että tieto- ja viestintätekniikka on kaikkien yksilöiden ja yhteisöjen saatavilla ja käytettävissä; katsoo, että saatavuuden, kohtuuhintaisuuden ja koulutuksen puute sekä sukupuoleen liittyvät odotukset ja sosiokulttuuriset normit, vähäinen osallistuminen koulutukseen STEM-tieteissä ja tieto- ja viestintätekniikassa, digitaalisten välineiden rajallinen käyttö ja vähäisempi aktiivisuus sosiaalisilla alustoilla tyttöihin ja naisiin kohdistuvan verkkoväkivallan vuoksi ovat kaikki tekijöitä, joiden vuoksi he jäävät digitaalisen osallisuuden ulkopuolelle; katsoo, että sukupuolten digitaalisen osallisuuden ulottuvuuden on oltava osa kaikkia tieto- ja viestintätekniikkaan ja digitalisaatioon liittyviä EU:n aloitteita ja investointeja; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että digitaalinen osallisuus tarkoittaa, että tieto- ja viestintätekniikka on kaikkien yksilöiden ja yhteisöjen saatavilla ja käytettävissä; katsoo, että saatavuuden, kohtuuhintaisuuden ja koulutuksen puute sekä sukupuoleen liittyvät odotukset ja sosiokulttuuriset normit, vähäinen osallistuminen koulutukseen STEM-tieteissä ja tieto- ja viestintätekniikassa, digitaalisten välineiden rajallinen käyttö ja vähäisempi aktiivisuus sosiaalisilla alustoilla tyttöihin ja naisiin kohdistuvan verkkoväkivallan vuoksi ovat kaikki tekijöitä, joiden vuoksi he jäävät digitaalisen osallisuuden ulkopuolelle; katsoo, että sukupuolten digitaalisen osallisuuden ulottuvuuden on oltava osa kaikkia tieto- ja viestintätekniikkaan ja digitalisaatioon liittyviä EU:n aloitteita ja investointeja;

| V. | katsoo, että digitaalinen taloudellinen osallisuus tarkoittaa sellaisten virallisten rahoituspalvelujen digitaalista saatavuutta ja käyttöä, jotka soveltuvat tarpeisiin ja joita tarjotaan vastuullisesti kohtuullisin kustannuksin; katsoo, että lait ja normit, jotka voivat heikentää naisten oikeutta osallistua työelämään, valvoa omaisuutta, perustaa virallisia yrityksiä ja saada rahoitusta niiden kasvuun sekä tehdä omia taloudellisia päätöksiä, ovat naisten taloudellisen syrjäytymisen pääasiallisia syitä; ottaa huomioon, että noin miljardilla naisella ei edelleenkään ole pääsyä virallisiin rahoituspalveluihin, mikä johtuu henkilöasiakirjojen, matkapuhelinten, digitaalisten taitojen ja taloudellisen tietämyksen puutteesta sekä epäasianmukaisista tuotteista; katsoo, että vastuullisten digitaalisten rahoituspalvelujen parempi saatavuus ja käyttö voivat auttaa lisäämään naisten taloudellista valtaa ja taloudellista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että digitaalinen taloudellinen osallisuus tarkoittaa sellaisten virallisten rahoituspalvelujen digitaalista saatavuutta ja käyttöä, jotka soveltuvat tarpeisiin ja joita tarjotaan vastuullisesti kohtuullisin kustannuksin; katsoo, että lait ja normit, jotka voivat heikentää naisten oikeutta osallistua työelämään, valvoa omaisuutta, perustaa virallisia yrityksiä ja saada rahoitusta niiden kasvuun sekä tehdä omia taloudellisia päätöksiä, ovat naisten taloudellisen syrjäytymisen pääasiallisia syitä; ottaa huomioon, että noin miljardilla naisella ei edelleenkään ole pääsyä virallisiin rahoituspalveluihin, mikä johtuu henkilöasiakirjojen, matkapuhelinten, digitaalisten taitojen ja taloudellisen tietämyksen puutteesta sekä epäasianmukaisista tuotteista; katsoo, että vastuullisten digitaalisten rahoituspalvelujen parempi saatavuus ja käyttö voivat auttaa lisäämään naisten taloudellista valtaa ja taloudellista riippumattomuutta;

| W. | toteaa, että naisten mahdollisuuteen osallistua digitaaliteknologioihin ja käyttää niitä vaikuttavat monet tekijät, kuten investoinnit, sääntely ja kilpailu; ottaa huomioon, että maaseudulla ja vaikeasti tavoitettavilla alueilla naiset ja tytöt kohtaavat haasteita ja esteitä internetin ja digitaaliteknologian ja -infrastruktuurin käytölle, mikä estää heitä hyödyntämästä täysipainoisesti nykyteknologian digitaalista potentiaalia; toteaa, että erityisesti kehitysmaissa maaseudulla naiset ja tytöt työskentelevät yleensä maataloudessa ja että heidän työnsä on usein palkatonta ja epävarmaa, mikä johtaa elämiseen teknologiaköyhissä ympäristöissä ja vaikeuksiin digitaaliteknologian saatavuudessa; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että naisten mahdollisuuteen osallistua digitaaliteknologioihin ja käyttää niitä vaikuttavat monet tekijät, kuten investoinnit, sääntely ja kilpailu; ottaa huomioon, että maaseudulla ja vaikeasti tavoitettavilla alueilla naiset ja tytöt kohtaavat haasteita ja esteitä internetin ja digitaaliteknologian ja -infrastruktuurin käytölle, mikä estää heitä hyödyntämästä täysipainoisesti nykyteknologian digitaalista potentiaalia; toteaa, että erityisesti kehitysmaissa maaseudulla naiset ja tytöt työskentelevät yleensä maataloudessa ja että heidän työnsä on usein palkatonta ja epävarmaa, mikä johtaa elämiseen teknologiaköyhissä ympäristöissä ja vaikeuksiin digitaaliteknologian saatavuudessa;

Yleisiä huomautuksia

| 1. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita mukauttamaan digitaaliseen muutokseen tähtäävät toimenpiteet sukupuolten tasa-arvoa koskeviin unionin tavoitteisiin; korostaa, että digitaalinen muutos ei saisi jättää ketään sen ulkopuolelle; suhtautuu myönteisesti sukupuolten tasa-arvostrategiaan 2020–2025 sisältyviin komission sitoumuksiin lisätä naisten osallistumista digitaalitaloudessa ja tietoyhteiskunnassa; kehottaa komissiota jatkamaan syvän sukupuolten välisen kuilun kaventamista tieto- ja viestintätekniikan alalla digitaalistrategiassa, Euroopan digitaalistrategiassa ja kaikissa muissa digitalisaatiotaitoja ja -koulutusta koskevissa politiikoissa ja aloitteissa ja ottamaan käyttöön konkreettisia toimia, joilla pyritään erityisesti lisäämään naisten ja tyttöjen osallistumista alalla; korostaa, että lisäämällä naisten osallistumista digitaalialalla voidaan torjua merkittävästi sukupuolten eriarvoisuutta, stereotypioita ja syrjintää, parantaa naisten pääsyä työmarkkinoille ja parantaa heidän työolojaan sekä puuttua sukupuolten välisiin palkkaeroihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan asianmukaista rahoitusta ohjelmille, joiden tarkoituksena on houkutella lisää tyttöjä ja naisia opiskelemaan ja työskentelemään STEM-tieteiden aloilla, perustamaan yrittäjyysohjelmia, joilla tarjotaan rahoitusta naisille ja tytöille, jotka perustavat teknologiahankkeita tai uusia yrityksiä, kehittämään strategioita, joilla pyritään lisäämään tyttöjen ja naisten digitaalista osallisuutta ja digitaalista taloudellista osallisuutta STEM-tieteisiin, tekoälyyn sekä tutkimukseen ja innovointiin liittyvillä aloilla, ja ottamaan käyttöön monitasoisen lähestymistavan sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi digitaalialalla kaikilla koulutuksen ja työllisyyden tasoilla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota ottamaan naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet ja sukupuolten välisen digitaalisen kuilun asianmukaisesti huomioon neuvoteltaessa seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmista ja elpymissuunnitelman mukaisista varoista ja lainoista sekä lisäämään naisten tietoisuutta näistä mekanismeista; korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja sukupuolitietoisen budjetoinnin, johon voidaan soveltaa mitattavissa olevia indikaattoreita, olisi oltava osa tieto- ja viestintätekniikan kehittämistä tukevia politiikkoja; kehottaa komissiota varmistamaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen digipalvelusäädöksessä ja kaikissa digitaalialaan liittyvissä tulevissa ehdotuksissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan naisia ja digitalisaatiota koskevan ministeritason julistuksen täysimääräisen täytäntöönpanon; kehottaa komissiota seuraamaan jäsenvaltioiden monialaisten, naisia ja digitaalisaatiota koskevien kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

3.

Koulutus

| 4. | korostaa, että on tärkeää varmistaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen digitaalisessa koulutuksessa kaikilla tasoilla, myös opetussuunnitelman ulkopuolisessa ja epävirallisessa koulutuksessa sekä arkioppimisessa ja myös opetushenkilöstön osalta; kehottaa laatimaan erityisiä strategioita eri ikäryhmille; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita sekä kehittäjiä, yrityksiä ja yliopistoja puuttumaan sukupuolten väliseen kuiluun tieto- ja viestintätekniikan alalla ja tekemään yhteistyötä sellaisten ratkaisujen löytämiseksi ja parhaiden käytäntöjen jakamiseksi, jotka koskevat tyttöjen laajempaa osallistamista digitaalisen koulutuksen kannalta relevantteihin aineisiin jo nuoresta iästä alkaen; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita kehittämään, tukemaan ja panemaan täytäntöön YK:n ja sen elinten edistämiä toimia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota puuttumaan perusteellisesti tieto- ja viestintätekniikan alaa opiskelevien ja alalla työskentelevien naisten vähäiseen määrään ja varmistamaan vahvan sukupuolinäkökulman Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa ja päivitetyssä digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa, mukaan luettuina digitaalisten laitteiden saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus; kehottaa oppilaitoksia sisällyttämään sukupuolinäkökulman kaikkiin STEM-tieteisiin ja tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviin opetussuunnitelmiin, oppimateriaaleihin ja opetuskäytäntöihin jo varhaisesta iästä alkaen, jotta kannustetaan tyttöjä aloittamaan matematiikan, koodauksen, tieto- ja viestintätekniikan ja luonnontieteiden opiskelu kouluissa ja jatkamaan sitä; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä oppilaitosten ja kansalaisjärjestöjen kanssa tieto- ja viestintätekniikan koulutusmuotojen arvioimiseksi ja uudistamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, kuinka tärkeää on, että naiset ja tytöt ottavat tulevaisuutensa myös omiin käsiinsä STEM-tieteissä sekä tieto- ja viestintätekniikassa, niin että niistä tulee olennainen osa opetusta esikoulussa ja alemman perusasteen koulutuksessa, ja katsoo, että on luovuttava haitallisista tyttöjen ja poikien sukupuolistereotypioista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan sukupuolinäkökulman huomioon digitaalista koulutusta koskevan politiikan kehittämisessä ja varmistamaan, että sekä mies- että naisopiskelijat kykenevät kohtaamaan tulevat haasteet; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan kaikilla koulutustasoilla mentorointijärjestelmiä, joissa esitetään naispuolisia roolimalleja tieto- ja viestintätekniikan alalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään opiskelijoille ja vanhemmille suunnattuja valistuskampanjoita, joilla torjutaan sukupuolistereotypioita kouluhankkeissa ja työpaikoilla; painottaa, kuinka tärkeää on antaa naisille kunnia työstään, niin että tytöt eivät näe ainoastaan miesnimiä luonnontieteellisissä kirjoissa vaan että heillä on myös naispuolisia roolimalleja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan elinikäistä oppimista, jotta helpotetaan naisten ammatinvaihtoa tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviin työtehtäviin, samoin kuin koulutusta ja suunnitelmia tyttöjen ja naisten tietoteknisten taitojen lisäämiseksi, koulutuksen parantamiseksi ja uudelleenkouluttamiseksi; korostaa, että neuvoston suosituksessa ammatillisesta koulutuksesta ja päivitetyssä osaamisohjelmassa Euroopalle on varmistettava sukupuolinäkökulma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään politiikkoja ja toimenpiteitä niin sanotun uravuotoilmiön tukkimiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa tekemään sukupuolten tasa-arvosta johdonmukaisen ja rakenteellisen osan EU:n tulevaa nuorisostrategiaa ja -politiikkaa; |
| --- | --- |

11.

Työllisyys ja yrittäjyys

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täysimääräisesti osaksi kansallisia lainsäädäntöjään ja panemaan sen täytäntöön ja kehottaa komissiota valvomaan sitä tehokkaasti sen varmistamiseksi, että molemmat vanhemmat voivat saada tällä alalla isyys-, vanhempain- ja omaishoitovapaata; kannustaa jäsenvaltioita pitämään tieto- ja viestintätekniikkaa keinona edistää työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista ja tarkkailemaan työelämän digitalisaation suuntauksia, digitaaliala mukaan luettuna, jotta ne voivat tarvittaessa mukauttaa nykyisiä työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevia toimenpiteitään; kannustaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimintatapoja, joilla puututaan itsenäisten ammatinharjoittajien tilanteeseen, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan ja digitaalialan naisyrittäjien osalta, ja heidän tarpeeseensa päästä sosiaalisen suojelun järjestelmiin ja saada äitiyslomaa ja lastenhoitoa; huomauttaa, että etätyö mahdollistaa naisille työn kotoa käsin ja voi johtaa työ- ja yksityiselämän parempaan tasapainoon; toteaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden on valvottava ja säänneltävä sitä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että sukupuolten palkkaerolla on kielteinen vaikutus naisia koskeviin sosiaaliturvaetuuksiin ja eläke-eroon myös digitaalialalla; pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut esittämään vuoden 2020 loppuun mennessä palkkauksen avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten ainutlaatuiset olosuhteet ja EU:n eri työmarkkinamallit, jotta voidaan tehokkaasti puuttua sukupuolten palkka- ja eläke-eroihin sekä vanhuusiän köyhyyteen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sukupuolten tasa-arvoa yrityksissä tieto- ja viestintätekniikan alalla ja siihen liittyvillä aloilla sekä digitaalitaloudessa ja hyväksymään monialaisia politiikkoja sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi digitaalitaloudessa kohdennetuilla toimilla, mukaan luettuina unionin varojen käyttäminen naisjohtoisten hankkeiden rahoittamiseen digitaalialalla, sen edistäminen, että tieto- ja viestintätekniikan alan hankkeissa olisi mukana tietty vähimmäismäärä naistutkijoita, henkilöstöosastojen kouluttaminen ”tiedostamattoman sukupuoleen perustuvan syrjinnän” osalta, jotta edistetään tasapainoista sukupuolijakaumaa rekrytoinnissa, palkintojen ja kannustinjärjestelmien suunnittelu yrityksille ja organisaatioille, jotka aktiivisesti toteuttavat mitattaviin tavoitteisiin liittyvää sukupuolineutraalia politiikkaa, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen yritysten strategioissa tieto- ja viestintätekniikan alan tuotteiden suunnittelussa, tuotannossa ja markkinoinnissa, tieto- ja viestintätekniikan alan yritysten vuosikertomukset niiden monimuotoisuudesta ja sukupuolten välisistä palkkaeroista, julkisia hankintoja koskevat toimintatavat ja/tai suuntaviivat tieto- viestintätekniikan palvelujen ostamisesta sellaisilta palveluntarjoajilta, jotka soveltavat sukupuolten tasapuolista edustusta yrityksissään ja hallituksissaan, unionin varojen jakamisen helpottaminen yrityksille, jotka ottavat huomioon sukupuolten tasapuolista edustusta koskevat kriteerit, samoin kuin kannustaminen sukupuolten tasa-arvosuunnitelmien ja -pöytäkirjojen laatimiseen, jotta niiden avulla parannettaisiin ja seurattaisiin yritysten toimintaa naisten osallistumisen osalta, myös esimies- ja johdon tasolla, sekä mentorointiohjelmat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan perusteellisesti syitä ja tekijöitä, jotka johtavat naisten korkeaan keskeyttämisasteeseen digitaalisilla urilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan, miten työ- ja yksityiselämän tasapainon puute vaikuttaa naisten kykyyn osallistua taitojen parantamiseen tähtäävään koulutukseen, jota tarvitaan tieto- ja viestintätekniikan alalla vaaditun taitotason ylläpitämiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään mekanismeja ja ohjelmia naisten ja tyttöjen integroimiseksi digitaalialan koulutus- ja työllisyysaloitteisiin riippumatta heidän laillisesta maahanmuuttaja-asemastaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan naisten yrittäjyyttä ja osallistumista innovointiin ja lisäämään rahoitusmahdollisuuksia naisyrittäjille ja naisjohtoisille digitaalialan startup-yrityksille sekä parantamaan mahdollisuuksia käyttää olemassa olevaa rahoitusta, jotta heillä olisi yhtäläiset mahdollisuudet kilpailla digitaalisilla sisämarkkinoilla, ja kannustamaan tasapuolisempaan sukupuolijakaumaan rahoituslaitoksissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään rahoitusta sukupuolten tasa-arvoon liittyvien asioiden tutkimukseen tieto- ja viestintätekniikan alalla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että on erittäin tärkeää saada lisää naispuolisia roolimalleja ja lisätä naisten määrää tieto- ja viestintätekniikan alan johtotehtävissä; kehottaa miespuolisia roolimalleja puhumaan sukupuolten tasa-arvon puolesta digitaalitaloudessa; korostaa, että tieto- ja viestintätekniikkayritysten on otettava käyttöön monimuotoisuutta edistäviä henkilöstöresursseja koskevia käytäntöjä, kuten sukupuolten tasapuolinen edustus keski- ja ylimmässä johdossa sekä yritysten hallituksissa; pitää myönteisenä komission esittämää aikomusta edistää julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta vuonna 2012 annetun direktiiviehdotuksen (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) hyväksymistä ja kehottaa neuvostoa jatkamaan sen käsittelyä ja hyväksymään sen; |
| --- | --- |

18.

Kulttuuri-, media- ja audiovisuaalialat

| 19. | korostaa kulttuuri-, media-, mainonta- ja audiovisuaalialojen vaikutusta sukupuolistereotypioiden kehittymiseen ja voimistumiseen sekä normatiivisten ja kulttuuristen esteiden edistämiseen, mikä toistuu käytettävän kielen ja käytettävien kuvien välityksellä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa audiovisuaali- ja media-aloja tuomaan enemmän esille naisia, jotka toimivat STEM-tieteiden alan ammateissa ja tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvissä ammateissa, ja antamaan esimerkkejä STEM-tieteiden ja tieto- ja viestintätekniikan alan monimuotoisuudesta ja mahdollisuuksista; kehottaa media-alaa ottamaan naiset mukaan keskustelupaneeleihin, sanomalehtiartikkeleihin ja muihin tahoihin, joissa yleinen mielipide ja teknologisia aiheita koskeva keskustelu muotoutuvat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että on tärkeää poistaa algoritmeista, tekoälysovelluksista, videopeleistä ja leluista tietoinen ja tiedostamaton sukupuoleen perustuva syrjintä, joka pitää yllä haitallisia sukupuolistereotypioita ja johtaa siihen, että naisten osallistuminen digitaali-, tekoäly- ja tieto- ja viestintätekniikan aloilla vähenee; korostaa tarvetta puuttua innovointivääristymään tieto- ja viestintätekniikan alalla, jolla palvelujen, ohjelmistojen ja käyttäjäsovellusten suunnittelijat ja kehittäjät ovat enimmäkseen miehiä mutta käyttäjät pääasiassa naisia; |
| --- | --- |

21.

Naisten voimaannuttaminen politiikan, talouden ja kansalaisvaikuttamisen alalla

| 22. | korostaa, että tieto- ja viestintätekniikka voi huomattavasti parantaa naisten mahdollisuuksia osallistua vaaliprosesseihin, julkisiin kuulemisiin, kyselyihin ja keskusteluihin sekä organisoida ja edistää naisten oikeuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon sukupuoliulottuvuuden edistettäessä sähköisen hallinnon aloitteita; korostaa, että internet on tehokas väline kampanjoihin, foorumeihin ja naispuolisten roolimallien näkyvyyden lisäämiseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan rakentavasti yhdessä digitaalisen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa ja tukemaan niitä sekä kannustamaan niitä osallistumaan internetin hallintoon; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä myös naisten ja heidän oikeuksiaan ajavien järjestöjen kanssa ja ottamaan heidät ja järjestöt mukaan toimintaan, jotta voidaan paremmin vastata naisten ja tyttöjen jokapäiväisessä elämässä esiintyviin huolenaiheisiin ja lieventää niitä julkista teknologiaa koskevien toimintatapojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa naisten taloudellisen ja digitaalisen osallisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota järjestämään valistus-, koulutus- ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiskampanjoita, joissa korostetaan tieto- ja viestintätekniikan osaamisen vaikutusta naisten taloudelliseen voimaannuttamiseen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että naisia on kannustettava omaksumaan kriittisempi rooli älykkäiden kaupunkien tai älykkäiden kylien suunnittelussa, kehittämisessä, rakentamisessa ja ylläpidossa; |
| --- | --- |

25.

Tietojen kerääminen

| 26. | panee tyytyväisenä merkille ”Women in Digital Scoreboard” -välineen luomisen olennaisena osana digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (DESI) sekä neljä uutta indikaattoria, joita EIGE ehdotti vuoden 2018 raportissaan ”Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sekä verkkoalustoja ja yrityksiä keräämään sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjä vertailukelpoisia tietoja tieto- ja viestintätekniikan käytöstä sekä ehdottamaan aloitteita ja tutkimusta, joiden avulla voitaisiin paremmin ymmärtää ja käsitellä sukupuolten välisen digitaalisen kuilun perimmäisiä syitä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään ja käyttämään nykyisiä sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja, jotta voidaan lisätä tutkimusta naisten ja tyttöjen digitaalista osallisuutta haittaavien eri tekijöiden vuorovaikutuksesta; painottaa, että yhdenmukaistettu tiedonkeruu helpottaa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vertailua ja jakamista jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

27.

Sukupuoleen perustuvan väkivallan torjuminen: verkkoväkivalta

| 28. | panee erittäin huolestuneena merkille naisiin kohdistuvien digitaalialan rikosten sekä pelottelun, kiusaamisen, henkilötietojen etsimisen ja luvattoman jakamisen, häirinnän ja väkivallan lisääntymisen digitaalimaailmassa; korostaa digitaalisen lukutaidon ja medialukutaidon, kyberhygienian ja kyberturvallisuuden merkitystä; kehottaa myöntämään varoja ja toteuttamaan kampanjoita, joilla lisätään tietoisuutta ja kerrotaan naisille siitä, miten heidän tilinsä ja viestintänsä voidaan turvata, jotta he voivat suojella itseään verkossa, sekä kunnioittavasta sosiaalisesta viestinnästä internetissä, minkä yhteydessä naisia varoitetaan mahdollisista häiritsijöistä tai hyökkääjistä ja kerrotaan, miten he voivat hankkia apua, jos tarvetta on; katsoo, että tällaisilla kampanjoilla olisi torjuttava sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja sukupuolistereotypioita, valistettava miehiä siitä, miten käyttäytyä naisia kohtaan verkossa, ja varmistettava naisten pysyvä sananvapaus ja merkityksellinen osallistuminen julkiseen keskusteluun; katsoo lisäksi, että yritysten ja kehittäjien olisi puututtava sukupuoleen perustuvaan verkkoväkivaltaan ja infrastruktuurinsa hyväksikäyttöön tehokkaiden raportointi- ja keskeyttämismekanismien avulla; kehottaa jäsenvaltioita järjestämään ilmoituskanavia ja tukemaan jäsenvaltioita poliisivoimien, oikeusjärjestelmän ja tieto- ja viestintätekniikan alan koulutusvälineiden kehittämisessä ja antamaan lainvalvontaviranomaisille valtuudet tutkia tehokkaasti vihamielisiä hyökkääjiä ja asettaa heidät syytteeseen sekä tukea verkossa tapahtuvan häirinnän ja väkivallan uhreja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa EU:n toimielimiä, virastoja ja elimiä sekä jäsenvaltioita ja niiden lainvalvontaviranomaisia tekemään yhteistyötä ja toteuttamaan konkreettisia toimia koordinoidakseen toimiaan, joilla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikoksiin, verkossa tapahtuva seksuaalinen häirintä ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön tähtäävä ihmiskauppa mukaan luettuina, sekä keräämään sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja sukupuoleen perustuvasta verkkoväkivallasta; pitää myönteisenä komission ilmoitusta sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa koskevasta tutkimuksesta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan asianmukaista rahoitusta sellaisten tekoälyratkaisujen kehittämiseen, joilla ehkäistään ja torjutaan verkkoväkivaltaa, verkossa tapahtuvaa seksuaalista häirintää, naisten ja tyttöjen hyväksikäyttöä ja työpaikkakiusaamista; kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan rikoslainsäädäntöjään, jotta voidaan varmistaa, että digitaalisen väkivallan uudet muodot määritellään, tunnustetaan ja kriminalisoidaan, sekä ratifioimaan ILOn vuoden 2019 yleissopimuksen väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä, jota sovelletaan muun muassa työhön liittyvään viestintään; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen kannalta tärkeänä, että kehitetään kattavaa, ikätasolle sopivaa seksuaali- ja ihmissuhdekoulutusta, johon sisältyy verkkoväkivallan sekä verkossa tapahtuvan seksuaalisen häirinnän torjunta sekä verkossa tapahtuvan naisten esineellistämisen, yliseksualisoinnin ja seksuaalisen hyväksikäytön torjunta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään politiikkoja ja toimenpiteitä STEM-tieteiden koulutuspaikoilla ja kouluissa sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla tapahtuvan seksuaalisen häirinnän tapausten vähentämiseksi; kehottaa työnantajia mukauttamaan henkilöstöhallinnon toimia siten, että niillä torjutaan verkkohäirinnän vanhoja ja uusia muotoja, sekä järjestämään pakollista koulutusta ja perustamaan hätänumeron uhreja varten; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa toteuttamaan uusia oikeudellisesti sitovia toimenpiteitä ja antamaan direktiivin sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, verkkoväkivalta ja naisiin verkossa kohdistuva vihapuhe mukaan luettuina, ja toteaa, että väkivalta kohdistuu usein naisiin, jotka ovat julkisuuden henkilöitä, poliitikkoja tai aktivisteja; kehottaa komissiota varmistamaan, että tulevassa ehdotuksessa digitaalisten palvelujen sääntelemisestä ja verkkoalustojen välisessä uudessa yhteistyökehyksessä käsitellään verkkoalustojen vastuuta käyttäjien levittämästä vihapuheesta ja muusta haitallisesta, loukkaavasta ja seksistisestä sisällöstä, jotta voidaan suojella naisten turvallisuutta verkossa; kehottaa komissiota kehittämään yhdenmukaistetut oikeudelliset määritelmät verkkoväkivallalle ja uudet käytännesäännöt, joilla torjutaan verkossa esiintyvää sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; |
| --- | --- |

31.

Uudet alat

| 32. | kehottaa kansallisia julkishallintoja ja EU:n toimielimiä tekemään yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa sellaisten Euroopan laajuisten roolimallikampanjoiden luomiseksi, joilla kannustetaan naispuolisia nuorempia asiantuntijoita valitsemaan kyberturvallisuuteen liittyviä ammatteja, mikä vähentäisi merkittävästi osaamisvajetta, elvyttäisi taloutta ja parantaisi Euroopan kyberturvallisuusalan yleistä häiriönsietokykyä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että tarvitaan lisää sääntelytoimia sen varmistamiseksi, että tekoäly noudattaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistettuja sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteita ja arvoja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että on syvennettävä sukupuolilinssin läpi tietämystä kehittyvistä aloista, kuten algoritmisesta päätöksenteosta, lohkoketjuteknologiasta, kryptovaluutasta ja tietovalvonnasta, ja laadittava strategioita niiden käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

34.

Sukupuolten tasa-arvo kehityspolitiikoissa

| 35. | on huolissaan siitä, että nykyisessä kriisissä sukupuolten välinen digitaalinen kuilu mahdollisesti kasvaa kehitysmaissa ja niiden alueilla; korostaa naisten ja tyttöjen digitaalisen osaamisen edistämisen sekä digitaalisen saavutettavuuden ja kohtuuhintaisuuden merkitystä välineenä, jolla saavutetaan sukupuolten tasa-arvo kehitysstrategioissa; korostaa tarvetta kanavoida kehitysvaroja tyttöjen ja naisten digitaalisen koulutuksen edistämiseen ja tukea naisjohtoisia hankkeita digitaalialalla, erityisesti sellaisia hankkeita, joilla on sosiaalisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että vammaiset henkilöt, etniset ja vähemmistöryhmät, erilaisista sosioekonomisista taustoista tulevat naiset, ikääntyneet naiset, maaseutualueiden naiset sekä pakolais- ja maahanmuuttajanaiset saattavat kohdata vaikeuksia, jotka liittyvät digitaalisten palvelujen ja niihin liittyvän infrastruktuurin saatavuuteen; korostaa, että on tärkeää soveltaa moniperusteista lähestymistapaa kaikkiin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskeviin aloitteisiin, jotka koskevat naisten pääsyn lisäämistä digitaalisiin palveluihin ja niiden käytön lisäämistä sekä koulutusta ja työllisyyttä digitaalitaloudessa ja -yhteiskunnassa; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan kaikkien yhteiskunnan haavoittuvien ryhmien digitaalisen syrjäytymisen ja asettamaan tieto- ja viestintätekniikkakoulutuksen naisten ulottuville mukauttamalla opetusmenetelmiä ja -aikatauluja eri tekijöihin, jotka vaikuttavat naisten mahdollisuuksiin saada koulutusta; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUVL C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(2)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 18.

(3)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 120.

(4)  EUVL C 349, 17.10.2017, s. 56.

(5)  EUVL C 66, 21.2.2018, s. 44.

(6)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 28.

(7)  Selvitys – ”Empowering women on the Internet”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 30. lokakuuta 2015.

(8)  Tutkimus – ”The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 15. helmikuuta 2018.

(9)  Tutkimus – ”Cyber violence and hate speech online against women”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 16. elokuuta 2018.

(10)  Tutkimus – ”Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 15. huhtikuuta 2020.

(11)  EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1.

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-digital-scoreboard

(13)  EIGEn indikaattori 6. Lähde: EIGEn tietosivu ”Gender equality and digitalisation in the European Union”, julkaistu 11. lokakuuta 2018.

(14)  EIGEn tietosivu ”Gender equality and digitalisation in the European Union”, julkaistu 11. lokakuuta 2018.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-ict

(16)  Euroopan unionin perusoikeusviraston tutkimus –

https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(17)  Komission tutkimus ”Women in the Digital Age” (2018).

(18)  https://2019.stateofeuropeantech.com/chapter/diversity-inclusion/article/state-di-european-tech/

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/242 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/242

---

P9_TA(2021)0027

Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetut pakkokeinot

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (2021/2505(RSP))

(2021/C 456/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kiinan kansantasavallan hyväksymästä Hongkongin turvallisuuslaista ja EU:n tarpeesta puolustaa Hongkongin laajaa autonomiaa (1), 18. heinäkuuta 2019 antamansa päätöslauselman Hongkongin tilanteesta (2), 24. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Kiinassa vangitun kustantajan Gui Minhain tapauksesta (3), 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kadonneiden kirjankustantajien tapauksesta Hongkongissa (4) ja 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman (5) ja ottaa etenkin huomioon, että on tärkeää kehittää yritysten due diligence -velvoitetta koskevaa tehokasta unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kiinan kansantasavallan hyväksymästä Hongkongin turvallisuuslaista ja EU:n tarpeesta puolustaa Hongkongin laajaa autonomiaa (1), 18. heinäkuuta 2019 antamansa päätöslauselman Hongkongin tilanteesta (2), 24. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Kiinassa vangitun kustantajan Gui Minhain tapauksesta (3), 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kadonneiden kirjankustantajien tapauksesta Hongkongissa (4) ja 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman (5) ja ottaa etenkin huomioon, että on tärkeää kehittää yritysten due diligence -velvoitetta koskevaa tehokasta unionin lainsäädäntöä;

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta, erityisesti 12. syyskuuta 2018 EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (6) ja 16. joulukuuta 2015 EU:n ja Kiinan suhteista antamansa päätöslauselmat (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta, erityisesti 12. syyskuuta 2018 EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (6) ja 16. joulukuuta 2015 EU:n ja Kiinan suhteista antamansa päätöslauselmat (7),

| — | ottaa huomioon aiemmat Hongkongiin liittyvät suosituksensa, etenkin 13. joulukuuta 2017 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle antamansa suosituksen ”Hongkong – 20 vuotta palauttamisen jälkeen” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat Hongkongiin liittyvät suosituksensa, etenkin 13. joulukuuta 2017 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle antamansa suosituksen ”Hongkong – 20 vuotta palauttamisen jälkeen” (8),

| — | ottaa huomioon ulkoasiainedustajan EU:n puolesta 7. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman demokratialiikkeen heinäkuussa 2020 järjestämiin esivaaleihin osallistuneiden joukkopidätyksistä, ulkoasiainedustajan tiedottajan 29. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman kymmentä hongkongilaista koskeneesta oikeudenkäynnistä, ulkoasiainedustajan EU:n puolesta 12. marraskuuta 2020 antaman julkilausuman lainsäädäntöneuvoston jäsenten hylkäämisestä, ulkoasiainedustajan tiedottajan 2. marraskuuta 2020 antaman julkilausuman useiden demokratialiikkeen lainsäätäjien ja entisten lainsäätäjien pidätyksestä Hongkongissa, ulkoasiainedustajan tiedottajan 24. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman Joshua Wongin ja muiden demokratialiikkeen aktivistien pidätyksistä, ulkoasiainedustajan tiedottajan 10. elokuuta 2020 antaman julkilausuman äskettäisistä pidätyksistä ja ratsioista Hongkongin kansallisen turvallisuuslain nojalla, ulkoasiainedustajan EU:n puolesta 3. elokuuta 2020 antaman julkilausuman Hongkongin lainsäädäntöneuvoston vaalien lykkäämisestä ja ulkoasiainedustajan EU:n puolesta 1. heinäkuuta 2020 antaman julkilausuman Kiinan kansankongressin hyväksymästä Hongkongin kansallisesta turvallisuuslaista; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainedustajan EU:n puolesta 7. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman demokratialiikkeen heinäkuussa 2020 järjestämiin esivaaleihin osallistuneiden joukkopidätyksistä, ulkoasiainedustajan tiedottajan 29. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman kymmentä hongkongilaista koskeneesta oikeudenkäynnistä, ulkoasiainedustajan EU:n puolesta 12. marraskuuta 2020 antaman julkilausuman lainsäädäntöneuvoston jäsenten hylkäämisestä, ulkoasiainedustajan tiedottajan 2. marraskuuta 2020 antaman julkilausuman useiden demokratialiikkeen lainsäätäjien ja entisten lainsäätäjien pidätyksestä Hongkongissa, ulkoasiainedustajan tiedottajan 24. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman Joshua Wongin ja muiden demokratialiikkeen aktivistien pidätyksistä, ulkoasiainedustajan tiedottajan 10. elokuuta 2020 antaman julkilausuman äskettäisistä pidätyksistä ja ratsioista Hongkongin kansallisen turvallisuuslain nojalla, ulkoasiainedustajan EU:n puolesta 3. elokuuta 2020 antaman julkilausuman Hongkongin lainsäädäntöneuvoston vaalien lykkäämisestä ja ulkoasiainedustajan EU:n puolesta 1. heinäkuuta 2020 antaman julkilausuman Kiinan kansankongressin hyväksymästä Hongkongin kansallisesta turvallisuuslaista;

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 6. heinäkuuta 2020 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 6. heinäkuuta 2020 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Kiinan kansankongressin pysyvän komitean 30. kesäkuuta 2020 hyväksymän Hongkongia koskevan uuden kansallisen turvallisuuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kansankongressin pysyvän komitean 30. kesäkuuta 2020 hyväksymän Hongkongia koskevan uuden kansallisen turvallisuuslain,

| — | ottaa huomioon G7-maiden ulkoministerien 17. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman Hongkongista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G7-maiden ulkoministerien 17. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman Hongkongista,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 1990 hyväksytyn Hongkongin erityishallintoalueen peruslain, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 1990 hyväksytyn Hongkongin erityishallintoalueen peruslain, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kiinan kansantasavallan hallituksen 19. joulukuuta 1984 Hongkongin kysymyksestä antaman yhteisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kiinan kansantasavallan hallituksen 19. joulukuuta 1984 Hongkongin kysymyksestä antaman yhteisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Hongkongissa 28. marraskuuta 2019 järjestetyn 13. vuotuisen jäsennellyn vuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Hongkongissa 28. marraskuuta 2019 järjestetyn 13. vuotuisen jäsennellyn vuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon komission sekä varapuheenjohtajan / korkean edustajan 12. maaliskuuta 2019 antaman yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission sekä varapuheenjohtajan / korkean edustajan 12. maaliskuuta 2019 antaman yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005),

| — | ottaa huomioon EU:n ”yhden Kiinan” periaatteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ”yhden Kiinan” periaatteen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 5. tammikuuta 2021 Hongkongin poliisi pidätti 53 demokraattisen opposition edustajaa ja aktivistia ja syytti heitä Hongkongin kansallisen turvallisuuslain nojalla kumouksellisesta toiminnasta; ottaa huomioon, että pidätettyjen joukossa oli ennen Hongkongin erityishallintoalueen lainsäädäntöneuvoston vaaleja viime heinäkuussa pidettyjen demokraattisten esivaalien järjestäjiä ja ehdokkaita, lainsäädäntöneuvoston entisiä jäseniä, piirihallinnon edustajia ja yksi demokratialiikkeessä mukana oleva amerikkalainen asianajaja; ottaa huomioon, että Hongkongin poliisin ohjeiden mukaisesti myös pankit jäädyttivät 1,6 miljoonaa Hongkongin dollaria näiden 53 henkilön varoja; toteaa, että sittemmin kaikki nämä pidätetyt kolmea lukuun ottamatta vapautettiin takuita vastaan odotettaessa lisätutkimuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 5. tammikuuta 2021 Hongkongin poliisi pidätti 53 demokraattisen opposition edustajaa ja aktivistia ja syytti heitä Hongkongin kansallisen turvallisuuslain nojalla kumouksellisesta toiminnasta; ottaa huomioon, että pidätettyjen joukossa oli ennen Hongkongin erityishallintoalueen lainsäädäntöneuvoston vaaleja viime heinäkuussa pidettyjen demokraattisten esivaalien järjestäjiä ja ehdokkaita, lainsäädäntöneuvoston entisiä jäseniä, piirihallinnon edustajia ja yksi demokratialiikkeessä mukana oleva amerikkalainen asianajaja; ottaa huomioon, että Hongkongin poliisin ohjeiden mukaisesti myös pankit jäädyttivät 1,6 miljoonaa Hongkongin dollaria näiden 53 henkilön varoja; toteaa, että sittemmin kaikki nämä pidätetyt kolmea lukuun ottamatta vapautettiin takuita vastaan odotettaessa lisätutkimuksia;

| B. | katsoo, että tämä oli viimeisin vaihe demokraattisen opposition edustajiin ja aktivisteihin kohdistuneiden pidätysten ja muiden toimien pitkässä sarjassa, jolla on pyritty heikentämään Hongkongin demokraattisia instituutioita turvallisuuslain 1. heinäkuuta 2020 tapahtuneen voimaantulon jälkeen; toteaa, että lain nojalla on sen voimaantulon jälkeen pidätetty 93 opposition jäsentä; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusasiantuntijat vahvistivat 1. syyskuuta 2020, että laki aiheuttaa vakavaa huolta lainmukaisuudesta ja rajoittaa aiheettomasti mielipiteen- ja sananvapautta sekä rauhanomaisen kokoontumisen vapautta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että tämä oli viimeisin vaihe demokraattisen opposition edustajiin ja aktivisteihin kohdistuneiden pidätysten ja muiden toimien pitkässä sarjassa, jolla on pyritty heikentämään Hongkongin demokraattisia instituutioita turvallisuuslain 1. heinäkuuta 2020 tapahtuneen voimaantulon jälkeen; toteaa, että lain nojalla on sen voimaantulon jälkeen pidätetty 93 opposition jäsentä; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusasiantuntijat vahvistivat 1. syyskuuta 2020, että laki aiheuttaa vakavaa huolta lainmukaisuudesta ja rajoittaa aiheettomasti mielipiteen- ja sananvapautta sekä rauhanomaisen kokoontumisen vapautta;

| C. | ottaa huomioon, että Hongkongin turvallisuudesta vastaava ministeri on ilmoittanut, että pidätettyjen epäillään yrittäneen lamauttaa hallituksen aikeillaan käyttää demokraattisia oikeuksiaan ja saada enemmistö paikoista lainsäädäntöelimessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Hongkongin turvallisuudesta vastaava ministeri on ilmoittanut, että pidätettyjen epäillään yrittäneen lamauttaa hallituksen aikeillaan käyttää demokraattisia oikeuksiaan ja saada enemmistö paikoista lainsäädäntöelimessä;

| D. | ottaa huomioon, että monet demokratialiikkeen edustajat on jätetty poliittisin perustein valitsematta vaaleilla täytettäviin tehtäviin Kiinan kansankongressin 10. marraskuuta 2020 antaman päätöslauselman perusteella, jonka mukaan isänmaallisuus on lainsäätäjiä koskeva oikeudellinen vaatimus, mikä on johtanut lähes kaikkien opposition jäsenten eroamiseen lainsäädäntöneuvostosta; panee merkille, että Kiinan kommunistinen puolue ja valtion valvoma lehdistö hyökkäävät yhä useammin Hongkongin aiemmin riippumatonta oikeuslaitosta vastaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että monet demokratialiikkeen edustajat on jätetty poliittisin perustein valitsematta vaaleilla täytettäviin tehtäviin Kiinan kansankongressin 10. marraskuuta 2020 antaman päätöslauselman perusteella, jonka mukaan isänmaallisuus on lainsäätäjiä koskeva oikeudellinen vaatimus, mikä on johtanut lähes kaikkien opposition jäsenten eroamiseen lainsäädäntöneuvostosta; panee merkille, että Kiinan kommunistinen puolue ja valtion valvoma lehdistö hyökkäävät yhä useammin Hongkongin aiemmin riippumatonta oikeuslaitosta vastaan;

| E. | panee merkille, että 15. tammikuuta 2021 internetpalvelutarjoaja Hong Kong Broadband Network sulki Hongkongin viranomaisten pyynnöstä demokratialiikkeen verkkosivuston kansalliseen turvallisuuslakiin vedoten; katsoo, että tämä ensimmäinen kansallisen turvallisuuslain mukainen internetin sensurointia koskeva toimi herättää huolta siitä, että Hongkongin viranomaiset aikovat käyttää tätä lainsäädäntöä sananvapauden ja verkossa tapahtuvan tiedonvälityksen vapauden rajoittamiseen entisestään; katsoo, että tällä olisi haitallisia seurauksia sekä kansalaisvapauksille että demokratialle; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että 15. tammikuuta 2021 internetpalvelutarjoaja Hong Kong Broadband Network sulki Hongkongin viranomaisten pyynnöstä demokratialiikkeen verkkosivuston kansalliseen turvallisuuslakiin vedoten; katsoo, että tämä ensimmäinen kansallisen turvallisuuslain mukainen internetin sensurointia koskeva toimi herättää huolta siitä, että Hongkongin viranomaiset aikovat käyttää tätä lainsäädäntöä sananvapauden ja verkossa tapahtuvan tiedonvälityksen vapauden rajoittamiseen entisestään; katsoo, että tällä olisi haitallisia seurauksia sekä kansalaisvapauksille että demokratialle;

| F. | ottaa huomioon, että Hongkongin hallitus päätti lykätä vuodella lainsäädäntöneuvoston vaaleja, jotka oli määrä pitää alun perin 6. syyskuuta 2020, ja pyrkii tällä tavoin selvästi vahingoittamaan oppositiota, jolla oli ensimmäistä kertaa todellinen mahdollisuus voittaa enemmistö; panee merkille, että välittömästi sen jälkeen, kun kansallinen turvallisuuslaki tuli voimaan, Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam julisti, että esivaalit olivat laittomat ja saattoivat olla turvallisuuslain vastaiset; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Hongkongin hallitus päätti lykätä vuodella lainsäädäntöneuvoston vaaleja, jotka oli määrä pitää alun perin 6. syyskuuta 2020, ja pyrkii tällä tavoin selvästi vahingoittamaan oppositiota, jolla oli ensimmäistä kertaa todellinen mahdollisuus voittaa enemmistö; panee merkille, että välittömästi sen jälkeen, kun kansallinen turvallisuuslaki tuli voimaan, Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam julisti, että esivaalit olivat laittomat ja saattoivat olla turvallisuuslain vastaiset;

| G. | ottaa huomioon, että Kiinan viranomaiset ottivat 23. elokuuta 2020 kiinni 12 hongkongilaista aktivistia, joiden väitettiin yrittäneen paeta Hongkongista laivalla; panee merkille, että kymmenelle kahdestatoista aktivistista määrättiin seitsemästä kuukaudesta kolmeen vuoteen kestävä vankeusrangaistus rajan laittomasta ylittämisestä oikeudenkäynnissä, jossa ei kunnioitettu syytettyjen oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; ottaa huomioon, että yksi näistä aktivisteista, Kok Tsz-Lun, on 19-vuotias opiskelija ja Kiinan ja Portugalin kaksoiskansalainen ja näin ollen EU:n kansalainen; panee merkille, että syytetyt pidätettiin, heitä pidettiin eristyksissä ja heidät asetettiin syytteeseen Shenzhenissä; toteaa, että heiltä evättiin myös mahdollisuus valita edustajansa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kiinan viranomaiset ottivat 23. elokuuta 2020 kiinni 12 hongkongilaista aktivistia, joiden väitettiin yrittäneen paeta Hongkongista laivalla; panee merkille, että kymmenelle kahdestatoista aktivistista määrättiin seitsemästä kuukaudesta kolmeen vuoteen kestävä vankeusrangaistus rajan laittomasta ylittämisestä oikeudenkäynnissä, jossa ei kunnioitettu syytettyjen oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; ottaa huomioon, että yksi näistä aktivisteista, Kok Tsz-Lun, on 19-vuotias opiskelija ja Kiinan ja Portugalin kaksoiskansalainen ja näin ollen EU:n kansalainen; panee merkille, että syytetyt pidätettiin, heitä pidettiin eristyksissä ja heidät asetettiin syytteeseen Shenzhenissä; toteaa, että heiltä evättiin myös mahdollisuus valita edustajansa;

| H. | katsoo, että heidän pidätyksensä ja oikeudenkäyntinsä Shenzhenissä oli vastoin oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja puolueettoman oikeudenkäynnin periaatteita; panee merkille, että Sichuanin maakuntaoikeus peruutti kiinalaisen ihmisoikeusasianajajan Lu Siwein toimiluvan 15. tammikuuta 2021 hänen edustettuaan yhtä näistä kahdestatoista aktivistista; panee merkille, että ihmisoikeusasianajaja Ren Quanniu joutui Henanin maakuntaoikeudessa 19. tammikuuta 2021 kuulemiseen, jossa riitautettiin oikeuslaitoksen päätös käynnistää menettely hänen samaa asiaa koskevan lupansa peruuttamiseksi; toteaa, että molemmat asianajajat ovat vaarassa menettää lupansa yritettyään edustaa hongkongilaisia aktivisteja, jotka Kiinan viranomaiset pysäyttivät näiden yrittäessä paeta Taiwaniin laivalla; ottaa huomioon, että kymmentä diplomaattia, joista osa edustaa EU:n jäsenvaltioita, estettiin tarkkailemasta Lu Siwein kuulemista Chengdussa 13. tammikuuta 2021; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että heidän pidätyksensä ja oikeudenkäyntinsä Shenzhenissä oli vastoin oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja puolueettoman oikeudenkäynnin periaatteita; panee merkille, että Sichuanin maakuntaoikeus peruutti kiinalaisen ihmisoikeusasianajajan Lu Siwein toimiluvan 15. tammikuuta 2021 hänen edustettuaan yhtä näistä kahdestatoista aktivistista; panee merkille, että ihmisoikeusasianajaja Ren Quanniu joutui Henanin maakuntaoikeudessa 19. tammikuuta 2021 kuulemiseen, jossa riitautettiin oikeuslaitoksen päätös käynnistää menettely hänen samaa asiaa koskevan lupansa peruuttamiseksi; toteaa, että molemmat asianajajat ovat vaarassa menettää lupansa yritettyään edustaa hongkongilaisia aktivisteja, jotka Kiinan viranomaiset pysäyttivät näiden yrittäessä paeta Taiwaniin laivalla; ottaa huomioon, että kymmentä diplomaattia, joista osa edustaa EU:n jäsenvaltioita, estettiin tarkkailemasta Lu Siwein kuulemista Chengdussa 13. tammikuuta 2021;

| I. | ottaa huomioon, että Jimmy Lay, mediamoguli ja demokratialiikkeen sanomalehden ”Apple Daily” perustaja, pidätettiin 10. elokuuta 2020 syytettynä kansallisen turvallisuuslain rikkomisesta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Jimmy Lay, mediamoguli ja demokratialiikkeen sanomalehden ”Apple Daily” perustaja, pidätettiin 10. elokuuta 2020 syytettynä kansallisen turvallisuuslain rikkomisesta;

| J. | katsoo, että kansallinen turvallisuuslaki rikkoo selkeästi Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistä julistusta vuodelta 1984 ja Hongkongin erityshallintoalueen vuoden 1990 peruslakia, joissa taataan toimeenpanovallan, lainsäädäntävallan ja oikeuslaitoksen itsemääräämisoikeus ja riippumattomuus sekä perusoikeudet ja -vapaudet, kuten sananvapaus, kokoontumisvapaus, yhdistymisvapaus ja lehdistönvapaus, viideksikymmeneksi vuodeksi suvereniteetin luovuttamisen jälkeen; katsoo, että kansallinen turvallisuuslaki myös estää Hongkongia noudattamasta kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteitaan, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, jonka täytäntöönpanoa Hongkongissa tarkastellaan lähiaikoina; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kansallinen turvallisuuslaki rikkoo selkeästi Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistä julistusta vuodelta 1984 ja Hongkongin erityshallintoalueen vuoden 1990 peruslakia, joissa taataan toimeenpanovallan, lainsäädäntävallan ja oikeuslaitoksen itsemääräämisoikeus ja riippumattomuus sekä perusoikeudet ja -vapaudet, kuten sananvapaus, kokoontumisvapaus, yhdistymisvapaus ja lehdistönvapaus, viideksikymmeneksi vuodeksi suvereniteetin luovuttamisen jälkeen; katsoo, että kansallinen turvallisuuslaki myös estää Hongkongia noudattamasta kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteitaan, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, jonka täytäntöönpanoa Hongkongissa tarkastellaan lähiaikoina;

| K. | ottaa huomioon Human Rights Watchin vuosikertomuksen, jonka mukaan Kiinassa on meneillään ihmisoikeuksien kannalta synkin ajanjakso sitten Tiananmenin aukion verilöylyn; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon Human Rights Watchin vuosikertomuksen, jonka mukaan Kiinassa on meneillään ihmisoikeuksien kannalta synkin ajanjakso sitten Tiananmenin aukion verilöylyn;

| L. | toteaa, että Euroopan unioni kantaa edelleen syvää huolta Kiinan kansantasavallan kansallisesta turvallisuuslaista Hongkongissa; katsoo, että tämä on arkaluonteinen kysymys, jolla voi olla kauaskantoisia seurauksia Hongkongille ja sen väestölle, EU:n ja muiden maiden kansalaisille, EU:n kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja kansainvälisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille sekä yritysten luottamukselle Hongkongiin; panee merkille, että kansallinen turvallisuuslaki lisää EU:n kansalaisten Hongkongissa kohtaamia riskejä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Euroopan unioni kantaa edelleen syvää huolta Kiinan kansantasavallan kansallisesta turvallisuuslaista Hongkongissa; katsoo, että tämä on arkaluonteinen kysymys, jolla voi olla kauaskantoisia seurauksia Hongkongille ja sen väestölle, EU:n ja muiden maiden kansalaisille, EU:n kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja kansainvälisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille sekä yritysten luottamukselle Hongkongiin; panee merkille, että kansallinen turvallisuuslaki lisää EU:n kansalaisten Hongkongissa kohtaamia riskejä;

| M. | ottaa huomioon, että EU on aina tukenut voimakkaasti ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta ja Hongkongin laajan autonomian säilyttämistä peruslain ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; toteaa, että nykytilanteessa näitä periaatteita ollaan heikentämässä peruuttamattomasti; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU on aina tukenut voimakkaasti ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta ja Hongkongin laajan autonomian säilyttämistä peruslain ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; toteaa, että nykytilanteessa näitä periaatteita ollaan heikentämässä peruuttamattomasti;

| N. | ottaa huomioon, että joulukuussa 2020 EU ja Kiina pääsivät periaatteelliseen yhteisymmärrykseen EU:n ja Kiinan kattavasta investointisopimuksesta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että joulukuussa 2020 EU ja Kiina pääsivät periaatteelliseen yhteisymmärrykseen EU:n ja Kiinan kattavasta investointisopimuksesta;

| 1. | kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Hongkongissa vuoden 2021 kahden ensimmäisen viikon aikana pidätetyt henkilöt ja kaikki kansallisen turvallisuuslain nojalla aiemmin pidätetyt henkilöt sekä luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä; kehottaa painokkaasti viranomaisia kunnioittamaan Hongkongin oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteen mukaista laajaa autonomiaa, sellaisina kuin ne on vahvistettu Hongkongin peruslaissa ja kansallisten ja kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta 23. elokuuta 2020 pidätetyt hongkongilaiset aktivistit, joiden väitetään yrittäneen paeta laivalla, ja luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) antamaan edelleen asianmukaista apua EU:n Kiinan-edustuston kautta Kok Tsz-Lunille, joka on Kiinan ja Portugalin kaksoiskansalainen ja näin ollen EU:n kansalainen ja joka oli myös yksi Shenzhenissä tuomituista kymmenestä henkilöstä; kehottaa Kiinan viranomaisia palauttamaan välittömästi aktivisteja puolustavien ihmisoikeusasianajajien Lu Siwein ja Ren Quanniun toimiluvat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki Hongkongissa viime vuosina pidätetyt rauhanomaiset mielenosoittajat, mukaan lukien Joshua Wong, Ivan Lam ja Agnes Chow, ja hylkäämään kaikki heitä vastaan nostetut syytteet; kehottaa tutkimaan riippumattomasti, puolueettomasti, tehokkaasti ja nopeasti Hongkongin poliisin voimankäyttöä mielenosoittajia vastaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Hongkongin viranomaisia pidättymään välittömästi käyttämästä kansallista turvallisuuslakia vastaisuudessa sananvapautta ja rauhanomaista kokoontumis- ja yhdistymisvapautta koskevien oikeuksien tukahduttamiseen; pitää tärkeänä estää seuraavaksi piirihallinnon edustajien hyllylle asettaminen sekä kaikki mahdolliset muutokset vaalilakiin, jotka saattaisivat rajoittaa entisestään demokratialiikkeen liikkumavaraa, mikä olisi vastoin Hongkongin peruslain tarjoamia oikeudellisia takeita ja kansainvälisiä velvoitteita ja normeja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa peruuttamaan kokonaan Kiinan kansankongressin päätöksen, joka koskee Hongkongin erityishallintoalueen oikeusjärjestelmän ja täytäntöönpanomekanismien perustamista ja valmiiksi saattamista kansallisen turvallisuuden säilyttämiseksi ja joka vahingoittaa Hongkongin kansainvälistä asemaa heikentämällä sen itsenäisyyttä, demokratiaa, oikeusjärjestelmän riippumattomuutta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; korostaa, että Hongkongin asukkaiden olisi saatava nauttia vapauksista ja laajasta autonomiasta, jotka taataan sekä peruslaissa että kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, jonka sopimuspuoli Hongkong on; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kansallisen turvallisuuslain käyttöönotto on vastoin kansainvälisen oikeuteen perustuvia Kiinan kansantasavallan sitoumuksia ja velvoitteita, etenkin Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistä julistusta, ja se estää luottamukseen perustuvien suhteiden vahvistamisen Kiinan ja EU:n välille ja vaarantaa tulevan yhteistyön; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ilmaisee huolensa siitä, että Kiinan kommunistinen puolue ja valtion valvonnassa oleva Kiinan lehdistö ovat lisänneet Hongkongin oikeuslaitosta vastaan tekemiään hyökkäyksiä, joiden tarkoituksena on kyseenalaistaa suoraan oikeuslaitoksen riippumattomuus; on huolissaan siitä, että kansalliseen turvallisuuslakiin saatetaan vedota seuraavaksi Hongkongin oikeuslaitoksen riippumattomuuden heikentämiseksi, koska hallintojohtajalla on valta nimittää tuomarit kansallista turvallisuutta käsittelevissä tapauksissa ja syytetyt voitaisiin siten luovuttaa Manner-Kiinaan ja heidät voitaisiin tuomita kiinalaisissa tuomioistuimissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on erittäin tyytyväinen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen päätökseen luoda väylä kansalaisuuteen yli miljoonalle Hongkongissa asuvalle Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiselle, joilla on Ison-Britannian passi; tuomitsee Kiinan uhkaukset peruuttaa tällaisten passien tunnustaminen voimassa olevaksi matkustusasiakirjaksi ja on huolissaan viimeisimmistä tiedoista, joiden mukaan Kiina harkitsee näiden passin haltijoiden sulkemista Hongkongin julkisista viroista tai jopa heidän äänioikeutensa epäämistä Hongkongin vaaleissa; kehottaa neuvostoa, EUH:ta ja komissiota parantamaan koordinointia, jotta heinäkuussa 2020 hyväksytty Hongkongia koskeva toimenpidepaketti voidaan panna menestyksekkäästi ja tehokkaasti täytäntöön; kehottaa EUH:ta arvioimaan näitä toimenpiteitä avoimemmin, mukaan lukien kiireellinen ”pelastusvenejärjestelmän” perustaminen Hongkongin kansalaisia varten, jos ihmisoikeudet ja perusvapaudet heikkenevät entisestään; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EU:n ja eurooppalaista diplomaattikuntaa tekemään kaikkensa tarjotakseen Hongkongin rauhanomaisille aktivisteille suojelua ja tukea, myös osallistumalla oikeudenkäynteihin, pyytämällä vankilavierailuja ja ottamalla johdonmukaisesti ja päättäväisesti yhteyttä paikallisviranomaisiin soveltaen täysimääräisesti ihmisoikeuksien puolustajia koskevia EU:n suuntaviivoja ja muita asiaankuuluvia EU:n politiikkoja, mukaan lukien ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n uusi toimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on erittäin huolissaan raporteista, joiden mukaan Hongkongin viranomaiset harkitsevat tanskalaisten kansankäräjäedustajien Uffe Elbækin ja Katarina Ammitzbøllin asettamista syytteeseen siitä, että he auttoivat hongkongilaista aktivistia Ted Huita maanpakoon Yhdistyneeseen kuningaskuntaan; katsoo, että tanskalaisia kansankäräjäedustajia vastaan esitetyt syytteet ovat perusteettomia ja vääriä, ja ilmaisee suuren huolensa Kiinan kommunistisen puolueen päättäväisestä halusta panna kuriin Hongkongin toisinajattelijat kaikkialla demokraattisessa maailmassa soveltamalla kansallista turvallisuuslakia ekstraterritoriaalisesti; kehottaa Kiinaa vapauttamaan perusteettomasti pidätetyt EU:n kansalaiset, kuten Irlannin kansalaisen Richard O’Halloranin; kehottaa lisäksi komissiota tekemään riskinarvioinnin siitä, miten Hongkongin kansallisen turvallisuuslaki voisi vaikuttaa Euroopan kansalaisiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on edelleen erityisen järkyttynyt ruotsalaisen kustantajan Gui Minhain jatkuvasta pidätyksestä ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita toimimaan päättäväisesti ja vakaasti korkeimmalla tasolla hänen vapauttamisensa varmistamiseksi; kehottaa vapauttamaan Hongkongin ja Portugalin kaksoiskansalaisen Kok Tsz-Lunin ja vaatii päästämään hänet Portugalin konsulaatin henkilöstön puheille ja valitsemaan asianajajansa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on tyytyväinen EU:n jäsenvaltioiden ja muiden kansainvälisten kumppaneiden päätöksiin keskeyttää Hongkongin kanssa tehdyt luovutussopimukset; korostaa, että on tärkeää jatkaa oikeudenkäyntien tarkkailua ja edelleen arvioida, mitkä ovat kansallisen turvallisuuslain mahdolliset vaikutukset Hongkongin ulkopuolella, ja valmistella tähän liittyviä vastauksia; palauttaa mieliin kehotuksensa jäsenvaltioille keskeyttää luovuttamissopimuksensa Kiinan kansantasavallan kanssa, jotta estetään esimerkiksi uiguurien, Hongkongin kansalaisten, tiibetiläisten tai Euroopassa olevien kiinalaisten toisinajattelijoiden luovuttaminen poliittiseen oikeudenkäyntiin Kiinan kansantasavallassa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuomitsee Eurooppaan asettuneiden pankkien roolin, kun ne auttoivat Kiinan viranomaisia jäädyttämään kansallisen turvallisuuslain nojalla demokratialiikkeen entisten lainsäätäjien ja uskonnollisten johtajien varat ja pankkitilit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että Hongkongissa on ollut avoin pääsy internetiin, mutta on huolissaan siitä, että kansallinen turvallisuuslaki antaa poliisille vallan määrätä internetpalveluntarjoajia sulkemaan verkkosivuja; on erittäin huolissaan internetpalvelutarjoajan Hong Kong Broadband Network äskettäisistä lausunnoista, joiden mukaan se aikoo kansalliseen turvallisuuslakiin vedoten poistaa kaikki verkkosivut, jotka voisivat kiihottaa ”laittomuuksiin”, ja katsoo näin ollen, että on olemassa konkreettinen riski siitä, että Hongkong saatetaan integroida Kiinan palomuuriin; kehottaa Hongkongin viranomaisia välittömästi peruuttamaan kaikki jo annetut poistamismääräykset ja palauttamaan täyden pääsyn internetiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vaatii neuvostoa tehostamaan keskustelujaan Hongkongia koskevasta toimenpidepaketista ja sen arviointia ja harkitsemaan kiireellisesti EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmään perustuvia kohdennettuja seuraamuksia tietyille henkilöille Hongkongissa ja Kiinassa, mukaan lukien Carrie Lam, Teresa Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Xiaoming Zhang, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Ping-kien Tang, Wai-Chung Lo ja Ka-chiu Lee, ottaen huomioon, että vuoden 2021 aikana on välttämätöntä tärkeää palauttaa kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet ja täyttää edellytys, jonka mukaan demokraattisen opposition edustajat vapautetaan ja heidän sallitaan osallistuvan tuleviin vaaleihin täysin Hongkongin erityishallintoalueen peruslain mukaisesti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavana, että päätös investointisopimuksen poliittisesta loppuunsaattamisesta ei vastannut Hongkongia koskevissa aiemmissa päätöslauselmissa esitettyjä parlamentin pyyntöjä hyödyntää investointisopimuksesta käytäviä neuvotteluja Hongkongin laajan demokratian säilyttämisen ja sen perusoikeuksien ja -vapauksien edistämiseksi; pitää valitettavana, että EU:n uskottavuus maailmanlaajuisena ihmisoikeustoimijana saattaa heikentyä, koska se kiirehtii tätä sopimusta mutta ei ryhdy konkreettisiin toimiin meneillään olevia vakavia ihmisoikeusloukkauksia vastaan esimerkiksi Hongkongissa, Xinjiangin maakunnassa ja Tiibetissä; korostaa, että parlamentti aikoo valvoa tarkkaan tätä sopimusta, myös siihen sisältyviä työntekijöiden oikeuksia koskevia määräyksiä, ja muistuttaa komissiota siitä, että parlamentti aikoo ottaa Kiinan, myös Hongkongin, ihmisoikeustilanteen huomioon, kun sitä pyydetään hyväksymään investointisopimus tai tulevia kauppasopimuksia Kiinan kansantasavallan kanssa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta ja kaikkia sen jäsenvaltioita toimimaan yhtenäisesti ja päättäväisesti YK:n riippumattoman Kiinan valvontaelimen perustamiseksi laajentamalla ennakoivasti samanmielisten maiden koalitioita järjestämällä Kiinaa koskevan ”Aria-malliin” perustuvan kokouksen YK:n turvallisuusneuvostossa, kehottamalla YK:n ihmisoikeusvaltuutettua käynnistämään ihmisoikeusneuvoston tutkinnan väärinkäytöksistä ja kehottamalla YK:n pääsihteeriä nimittämään Kiinaa käsittelevän erityislähettilään; kehottaa EUH:ta ja YK:n ihmisoikeusneuvoston jäseninä olevia jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan, joilla tuodaan julkisesti esiin huoli Kiinan ihmisoikeusloukkauksista, esimerkiksi tekemällä aloite Kiinan, myös Hongkongin, ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisistunnon järjestämiseksi neuvoston vuoden 2021 syklin aikana, ja korostaa, että Kiinan jäsenyys neuvostossa edellyttää, että se turvaa ihmisoikeudet korkeammalla tasolla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa EU:ta vaatimaan YK:n pääsihteeriä tai YK:n ihmisoikeusvaltuutettua nimittämään Hongkongin tilannetta käsittelevän YK:n erityislähettilään tai erityisraportoijan yhtyen näin Yhdistyneen kuningaskunnan, Kanadan, Australian ja Uuden-Seelannin ulkoasiainvaliokuntien puheenjohtajien aloitteeseen; kehottaa neuvostoa ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tekemään yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa kansainvälisen Hongkong-kontaktiryhmän perustamiseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä pitämään kiinni Hongkongin asukkaille antamistaan lupauksista ja ryhtymään kiireellisiin ja ennennäkemättömiin toimiin Kiinan saattamiseksi vastuuseen näistä kansainvälisen oikeuden loukkauksista; palauttaa mieliin EU:lle ja jäsenvaltioille esittämänsä pyynnön harkita asian viemistä Kansainväliseen tuomioistuimeen sillä perusteella, että Kiinan päätös saattaa Hongkongin kansallinen turvallisuuslaki voimaan ja lain soveltaminen ovat vastoin Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistä julistusta ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee tyytyväisenä merkille 23. lokakuuta 2020 käynnistetyn EU:n ja Yhdysvaltojen uuden kahdenvälisen Kiinan-vuoropuhelun; pyytää lisäämään koordinointia kansainvälisten kumppaneiden kanssa, myös tulevan Yhdysvaltain hallinnon kanssa, kaikissa asioissa, jotka liittyvät suhteisiin Kiinan kansantasavallan ja Hongkongin kanssa; vaatii, että ihmisoikeudet, joissa keskitytään erityisesti Hongkongin tilanteeseen, ovat näkyvästi esillä EU:n ja Yhdysvaltojen tulevan vuoropuhelun asialistalla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että Kiinan kansantasavallan pyrkimys hylätä ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -lähestymistapa on herättänyt erittäin torjuvia reaktioita Taiwanin kansalaisten keskuudessa, ja korostaa halukkuuttaan tehdä yhteistyötä kansainvälisten kumppanien kanssa demokratian vahvistamiseksi Taiwanissa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille sekä Hongkongin erityishallintoalueen hallintojohtajalle ja lakiasäätävälle neuvostolle. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0174.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0004.

(3)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 78.

(4)  EUVL C 35, 31.1.2018, s. 46.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0375.

(6)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 103.

(7)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 92.

(8)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 156.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/247 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/247

---

P9_TA(2021)0028

Turkin ihmisoikeustilanne, erityisesti Selahattin Demirtasin ja muiden mielipidevankien tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Turkin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Selahattin Demirtaşin ja muiden mielipidevankien tapauksesta (2021/2506(RSP))

(2021/C 456/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat Turkkia koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 8. helmikuuta 2018 Turkin tämänhetkisestä ihmisoikeustilanteesta (1), 13. maaliskuuta 2019 Turkkia koskevasta komission vuoden 2018 kertomuksesta (2) ja 19. syyskuuta 2019 Turkin tilanteesta, erityisesti valittujen pormestareiden erottamisesta (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat Turkkia koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 8. helmikuuta 2018 Turkin tämänhetkisestä ihmisoikeustilanteesta (1), 13. maaliskuuta 2019 Turkkia koskevasta komission vuoden 2018 kertomuksesta (2) ja 19. syyskuuta 2019 Turkin tilanteesta, erityisesti valittujen pormestareiden erottamisesta (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n laajentumispolitiikasta (COM(2020)0660) ja siihen liittyvän Turkkia koskevan vuoden 2020 kertomuksen (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n laajentumispolitiikasta (COM(2020)0660) ja siihen liittyvän Turkkia koskevan vuoden 2020 kertomuksen (SWD(2020)0355),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2005 hyväksytyn Turkin neuvottelukehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2005 hyväksytyn Turkin neuvottelukehyksen,

| — | ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (4),

| — | ottaa huomioon 10. ja 11. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ja muut Turkkia koskevat neuvoston ja Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. ja 11. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ja muut Turkkia koskevat neuvoston ja Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 22. joulukuuta 2020 asiassa Demirtaş v. Turkki antaman tuomion (14305/17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 22. joulukuuta 2020 asiassa Demirtaş v. Turkki antaman tuomion (14305/17),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 20. marraskuuta 2018 asiassa Demirtaş v. Turkki antaman tuomion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 20. marraskuuta 2018 asiassa Demirtaş v. Turkki antaman tuomion,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Turkki on EU:n ehdokasvaltio ja Euroopan neuvoston pitkäaikainen jäsen; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston jäsenenä Turkki on Euroopan ihmisoikeussopimuksen sopimuspuoli ja sitä sitovat sopimuksen määräykset sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Turkki on EU:n ehdokasvaltio ja Euroopan neuvoston pitkäaikainen jäsen; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston jäsenenä Turkki on Euroopan ihmisoikeussopimuksen sopimuspuoli ja sitä sitovat sopimuksen määräykset sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö;

| B. | ottaa huomioon, että syyskuun 2020 puolivälistä lähtien Turkin poliisi on suorittanut laajamittaisia yllätystarkastuksia eri puolilla Turkkia ja tässä yhteydessä pidättänyt kymmeniä poliitikkoja, poliittisia aktivisteja, juristeja ja muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita ja syyttänyt heitä ”terrorismista”; ottaa huomioon, että 31. joulukuuta 2020 tuli voimaan uusi laki, joka estää joukkotuhoaseiden lisäämisen rahoittamisen, mutta että ainoastaan kuusi artiklaa koskee terrorismin rahoituksen torjunnan keinoja tai säännöksiä ja lopuissa annetaan Turkin sisäministeriölle ja presidentille laaja toimivalta rajoittaa kansalaisjärjestöjen, yrityskumppanien, riippumattomien ryhmien ja yhdistysten toimintaa ja pienentää näiden roolia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että syyskuun 2020 puolivälistä lähtien Turkin poliisi on suorittanut laajamittaisia yllätystarkastuksia eri puolilla Turkkia ja tässä yhteydessä pidättänyt kymmeniä poliitikkoja, poliittisia aktivisteja, juristeja ja muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita ja syyttänyt heitä ”terrorismista”; ottaa huomioon, että 31. joulukuuta 2020 tuli voimaan uusi laki, joka estää joukkotuhoaseiden lisäämisen rahoittamisen, mutta että ainoastaan kuusi artiklaa koskee terrorismin rahoituksen torjunnan keinoja tai säännöksiä ja lopuissa annetaan Turkin sisäministeriölle ja presidentille laaja toimivalta rajoittaa kansalaisjärjestöjen, yrityskumppanien, riippumattomien ryhmien ja yhdistysten toimintaa ja pienentää näiden roolia;

| C. | ottaa huomioon, että Turkin parlamentin entinen jäsen (2007–2018), Turkin kansojen demokraattisen puolueen (HDP) entinen puheenjohtaja ja vuosien 2014 ja 2018 presidentinvaalien ehdokas (äänimäärillä 9,76 % ja 8,32 %) Selahattin Demirtaş on ollut vangittuna yli neljän vuoden ajan perusteettomin syytteiden nojalla ja huolimatta siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut kaksi hänen vapauttamistaan puoltavaa ratkaisua; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Turkin parlamentin entinen jäsen (2007–2018), Turkin kansojen demokraattisen puolueen (HDP) entinen puheenjohtaja ja vuosien 2014 ja 2018 presidentinvaalien ehdokas (äänimäärillä 9,76 % ja 8,32 %) Selahattin Demirtaş on ollut vangittuna yli neljän vuoden ajan perusteettomin syytteiden nojalla ja huolimatta siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut kaksi hänen vapauttamistaan puoltavaa ratkaisua;

| D. | ottaa huomioon, että Demirtaş pidätettiin ensimmäisen kerran 4. marraskuuta 2016 yhtä aikaa kahdeksan muun demokraattisesti valitun HDP:tä edustavan parlamentin jäsenen kanssa, joihin kuului myös toinen HDP:n entinen puheenjohtaja Figen Yüksekdağ, ja hänelle luettiin syytteet ”kuulumisesta terroristijärjestöön”, ”terroristipropagandan levittämisestä” sekä monista muista rikoksista, mistä käynnistyi hallituksen edelleen jatkuva hyökkäys puoluetta kohtaan osana laajempaa poliittisesti motivoituneita syytteeseenpanoja ja vangitsemisia koskevaa toimintatapaa; ottaa huomioon, että huolimatta vuoden 2019 paikallisvaaleissa voitetuista 65:stä pormestarin virasta ympäri maata, ainoastaan kuusi HDP:n pormestaria on edelleen virassaan ja muut on erotettu virastaan tai vangittu ja heidät on korvattu hallituksen nimeämillä edunvalvojilla; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Demirtaş pidätettiin ensimmäisen kerran 4. marraskuuta 2016 yhtä aikaa kahdeksan muun demokraattisesti valitun HDP:tä edustavan parlamentin jäsenen kanssa, joihin kuului myös toinen HDP:n entinen puheenjohtaja Figen Yüksekdağ, ja hänelle luettiin syytteet ”kuulumisesta terroristijärjestöön”, ”terroristipropagandan levittämisestä” sekä monista muista rikoksista, mistä käynnistyi hallituksen edelleen jatkuva hyökkäys puoluetta kohtaan osana laajempaa poliittisesti motivoituneita syytteeseenpanoja ja vangitsemisia koskevaa toimintatapaa; ottaa huomioon, että huolimatta vuoden 2019 paikallisvaaleissa voitetuista 65:stä pormestarin virasta ympäri maata, ainoastaan kuusi HDP:n pormestaria on edelleen virassaan ja muut on erotettu virastaan tai vangittu ja heidät on korvattu hallituksen nimeämillä edunvalvojilla;

| E. | ottaa huomioon, että 20. syyskuuta 2019, samana päivänä, jona Demirtaş olisi voitu vapauttaa Istanbulin 26. rikostuomioistuimen päätöksen mukaan, Turkin pääsyyttäjä pidätti Demirtaşin ja Yüksekdağin uudelleen käyttäen perusteena vanhaa ja passiivisessa tilassa olevaa tutkintaa; ottaa huomioon, että Demirtaş on siis tällä hetkellä tutkintavankeudessa liittyen tutkintaan, joka koskee lokakuussa 2014 järjestettyä Kobanen kaupungin valtaamista Isisin toimesta vastustavaa mielenosoitusta ja Turkin hallitukseen kohdistuvaa kritiikkiä Turkin hallituksen toimimattomuudesta ja vaikenemisesta uhkaavan joukkomurhan edessä, joka toteutuikin väkivaltaisena ja vaati kymmeniä henkiä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 20. syyskuuta 2019, samana päivänä, jona Demirtaş olisi voitu vapauttaa Istanbulin 26. rikostuomioistuimen päätöksen mukaan, Turkin pääsyyttäjä pidätti Demirtaşin ja Yüksekdağin uudelleen käyttäen perusteena vanhaa ja passiivisessa tilassa olevaa tutkintaa; ottaa huomioon, että Demirtaş on siis tällä hetkellä tutkintavankeudessa liittyen tutkintaan, joka koskee lokakuussa 2014 järjestettyä Kobanen kaupungin valtaamista Isisin toimesta vastustavaa mielenosoitusta ja Turkin hallitukseen kohdistuvaa kritiikkiä Turkin hallituksen toimimattomuudesta ja vaikenemisesta uhkaavan joukkomurhan edessä, joka toteutuikin väkivaltaisena ja vaati kymmeniä henkiä;

| F. | ottaa huomioon, että 22. joulukuuta 2020 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuri jaosto katsoi, että pidättämällä Demirtaşin ja pitämällä tämän vangittuna yli neljän vuoden ajan Turkin hallitus pyrki perimmäisenä tarkoituksenaan estämään häntä hoitamasta poliittisia tehtäviään ja siten riistämään äänestäjiltä näiden valitseman edustajan ja ”tukahduttamaan moniarvoisuuden ja rajoittamaan vapautta poliittiseen keskusteluun, joka on demokraattisen yhteiskunnan käsitteen ydin”, ja rikkoi Euroopan ihmisoikeussopimuksen 18 artiklaa; ottaa huomioon, että lopullisessa ratkaisussa katsottiin, että vapaudenriiston jatkamiselle ei ollut riittäviä perusteita ja määräsi jälleen Demirtaşin vapautettavaksi välittömästi; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan Turkki rikkoi myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaista sananvapautta (10 artikla), oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen (5 artiklan 1 ja 3 kappale) sekä oikeutta valita ja tulla valituksi (3 artiklan 1 kappale); ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ei todennut selvää yhteyttä Demirtaşin puheiden ja terrorismirikosten välillä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 22. joulukuuta 2020 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuri jaosto katsoi, että pidättämällä Demirtaşin ja pitämällä tämän vangittuna yli neljän vuoden ajan Turkin hallitus pyrki perimmäisenä tarkoituksenaan estämään häntä hoitamasta poliittisia tehtäviään ja siten riistämään äänestäjiltä näiden valitseman edustajan ja ”tukahduttamaan moniarvoisuuden ja rajoittamaan vapautta poliittiseen keskusteluun, joka on demokraattisen yhteiskunnan käsitteen ydin”, ja rikkoi Euroopan ihmisoikeussopimuksen 18 artiklaa; ottaa huomioon, että lopullisessa ratkaisussa katsottiin, että vapaudenriiston jatkamiselle ei ollut riittäviä perusteita ja määräsi jälleen Demirtaşin vapautettavaksi välittömästi; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan Turkki rikkoi myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaista sananvapautta (10 artikla), oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen (5 artiklan 1 ja 3 kappale) sekä oikeutta valita ja tulla valituksi (3 artiklan 1 kappale); ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ei todennut selvää yhteyttä Demirtaşin puheiden ja terrorismirikosten välillä;

| G. | ottaa huomioon, että 7. tammikuuta 2021 eräs Turkin rikostuomioistuin hyväksyi osana vuoden 2014 tuhoisia terrori-iskuja koskevaa tutkintaa 108 syytettyä, joiden joukossa olivat entiset HDP:n puheenjohtajat Demirtaş ja Yuksekdağ, koskevat syytteet sekä torjui Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen vaatimukset Demirtaşin vapauttamisesta ja vaati kovennettua elinkautistuomiota 38 syytetylle, joista 27 on vangittuna; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 7. tammikuuta 2021 eräs Turkin rikostuomioistuin hyväksyi osana vuoden 2014 tuhoisia terrori-iskuja koskevaa tutkintaa 108 syytettyä, joiden joukossa olivat entiset HDP:n puheenjohtajat Demirtaş ja Yuksekdağ, koskevat syytteet sekä torjui Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen vaatimukset Demirtaşin vapauttamisesta ja vaati kovennettua elinkautistuomiota 38 syytetylle, joista 27 on vangittuna;

| H. | ottaa huomioon, että huolimatta Turkin perustuslakituomioistuimen 9. kesäkuuta 2020 antamasta päätöksestä, jonka mukaan Demirtaşin pitkä tutkintavankeus loukkaa hänen perustuslaillisia oikeuksiaan, häntä pidetään edelleen vangittuna Edirnessä niin sanotussa F-tyypin suljetussa vankilassa; ottaa huomioon, että hän on vain yksi monista henkilöistä, jotka on vangittu laittomasti Turkissa poliittisista syistä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että huolimatta Turkin perustuslakituomioistuimen 9. kesäkuuta 2020 antamasta päätöksestä, jonka mukaan Demirtaşin pitkä tutkintavankeus loukkaa hänen perustuslaillisia oikeuksiaan, häntä pidetään edelleen vangittuna Edirnessä niin sanotussa F-tyypin suljetussa vankilassa; ottaa huomioon, että hän on vain yksi monista henkilöistä, jotka on vangittu laittomasti Turkissa poliittisista syistä;

| I. | ottaa huomioon, että Demirtaşin tapauksesta korkeimmalta taholta toistuvasti esitetyt poliittiset lausumat, joiden takana on Turkin hallituksen virkamiehiä ja hallituskoalition johtajia, sekä näiden poliittisten lausumien läheinen ajallinen yhteys oikeuslaitoksen selkeästi laittomiin toimiin ovat jälleen uusi todiste tapauksen poliittisista vaikuttimista ja heikentävät vakavasti Turkin oikeuslaitoksen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Demirtaşin tapauksesta korkeimmalta taholta toistuvasti esitetyt poliittiset lausumat, joiden takana on Turkin hallituksen virkamiehiä ja hallituskoalition johtajia, sekä näiden poliittisten lausumien läheinen ajallinen yhteys oikeuslaitoksen selkeästi laittomiin toimiin ovat jälleen uusi todiste tapauksen poliittisista vaikuttimista ja heikentävät vakavasti Turkin oikeuslaitoksen riippumattomuutta;

| J. | ottaa huomioon, että toiseen tapaukseen liittyen Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi 10. joulukuuta 2019 ratkaisun, jonka mukaan merkittävän kansalaisyhteiskunnan edustajan Osman Kavalan tutkintavankeus oli Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastainen ja että Turkin viranomaisten olisi varmistettava Kavalan välitön vapauttaminen; ottaa huomioon, että huolimatta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamasta ratkaisusta, istanbulilainen tuomioistuin jatkoi 9. lokakuuta 2020 Kavalan pitämistä vangittuna syyttäen tätä vakoilusta ja yrityksestä kaataa perustuslaillinen järjestys Gezi-puiston mielenosoituksissa vuonna 2013; ottaa huomioon, että Turkki jatkaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen rikkomista pidättäytymällä vapauttamasta Kavalaa huolimatta Euroopan neuvoston ministerikomitean kehotuksista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että toiseen tapaukseen liittyen Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi 10. joulukuuta 2019 ratkaisun, jonka mukaan merkittävän kansalaisyhteiskunnan edustajan Osman Kavalan tutkintavankeus oli Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastainen ja että Turkin viranomaisten olisi varmistettava Kavalan välitön vapauttaminen; ottaa huomioon, että huolimatta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamasta ratkaisusta, istanbulilainen tuomioistuin jatkoi 9. lokakuuta 2020 Kavalan pitämistä vangittuna syyttäen tätä vakoilusta ja yrityksestä kaataa perustuslaillinen järjestys Gezi-puiston mielenosoituksissa vuonna 2013; ottaa huomioon, että Turkki jatkaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen rikkomista pidättäytymällä vapauttamasta Kavalaa huolimatta Euroopan neuvoston ministerikomitean kehotuksista;

| 1. | kehottaa vapauttamaan Demirtaşin välittömästi ja ehdoitta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen vuonna 2018 antaman ratkaisun ja sen suuren jaoston 22. joulukuuta 2020 antaman ratkaisun mukaisesti sekä luopumaan kaikista syytteistä tätä ja Yüksekdağia, jotka ovat oppositiopuolue HDP:n entisiä puheenjohtajia, sekä muita puolueen vangittuja jäseniä vastaan; korostaa, että Turkin viranomaisten on annettava heidän hoitaa heille demokraattisesti uskottua edustajantointaan riippumattomasti sekä ilman uhkailua ja haitantekoa; toistaa tukensa kaikille niille, jotka työskentelevät näiden ja muiden silkkojen vääryyksien lopettamiseksi ja Turkin palauttamiseksi täysimääräisen demokratian tielle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa Turkin viranomaisia siitä, että heidän päätöksensä olla vapauttamatta Demirtaşia rikkoo suoraan Euroopan ihmisoikeussopimusta ja Turkin omaa lainsäädäntöä, pitkittää perusteettomasti Demirtaşin oikeuksien loukkausta sekä rikkoo räikeästi Turkin velvollisuutta panna Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisut täytäntöön; toteaa painokkaasti, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisu tarkoittaa, että Turkin viranomaisten on vapautettava hänet välittömästi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi, että Demirtaşin pitkittynyt ja laiton tutkintavankeus perustui poliittisiin vaikuttimiin; ilmaisee syvän huolestuneisuutensa tämän tapauksen yhteydessä toteutetuista sääntöjenvastaisista menettelyistä ja annetuista poliittisista lausumista, jotka viittaavat siihen, että Turkin hallitus puuttui oikeuslaitoksen toimintaan Demirtaşin pitkittyneen vapaudenriiston yhteydessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Euroopan neuvoston ministerikomiteaa tarkastelemaan kiireellisesti seuraavassa kokouksessaan 21. maaliskuuta 2021 Turkin kieltäytymistä panna täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuren jaoston ratkaisua asiassa Demirtaş v. Turkki, antamaan asiasta julkilausuman ja ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että Turkin hallitus panee kyseisen ratkaisun viipymättä täytäntöön; on täysin vakuuttunut siitä, että Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajamaa Saksa toteuttaa asianmukaiset ja tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että suuren jaoston Demirtaşia koskevassa jutussa antama ratkaisu pannaan täytäntöön; kehottaa Euroopan neuvoston EU-valtuuskuntaa lisäämään merkittävästi toimiaan sen varmistamiseksi, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisut pannaan täytäntöön Turkissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee tavan, jolla Turkin viranomaiset kohtelevat Demirtaşia ja loukkaavat hänen Euroopan ihmisoikeussopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja Turkin kansallisen lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan sekä hänen Turkin perustuslain 17 artiklassa vahvistettua ihmisarvoaan; katsoo, että Demirtaşin vapaudenriiston laiton pitkittäminen yli neljän vuoden ajan on julma ja poliittisesti motivoitunut rangaistus, joka aiheuttaa hänelle, hänen perheelleen ja puolueelleen korvaamatonta henkilökohtaista ja poliittista vahinkoa; kehottaa Turkkia pidättäytymään pelottelemasta häntä enempää ja takaamaan hänelle Turkin perustuslaissa sekä Euroopan ja kansainvälisessä oikeudessa vahvistetut ihmisoikeudet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustajaa, komissiota ja jäsenvaltiota pitämään Demirtaşin tapausta ja kaikkien muiden mielivaltaisesti tuomittujen ihmisoikeuksien puolustajien, juristien, toimittajien, poliitikkojen ja tutkijoiden tapauksia esillä keskustellessaan turkkilaisten neuvottelukumppaniensa kanssa ja tarjoamaan heille diplomaattista ja poliittista tukea; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myöntämällä ihmisoikeuksien puolustajille enemmän hätäavustuksia ja varmistamaan, että unionin edustusto ja jäsenvaltioiden ulkomaanedustustot Turkissa panevat ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat täytäntöön täysimääräisesti; kehottaa unionin edustustoa Turkissa jatkamaan Demirtaşin ja muiden vankien tapauksen seuraamista tarkasti muun muassa osallistumalla näiden oikeudenkäynteihin sekä jatkamalla heidän tilanteensa esiin tuomista Turkin viranomaisille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on erittäin huolissaan siitä, että Turkin oikeuslaitos ja viranomaiset ovat jättäneet Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisut huomiotta ja että alemmat tuomioistuimet ovat yhä useammin jättäneet noudattamatta Turkin perustuslakituomioistuimen tuomioita; kehottaa Turkkia varmistamaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräysten ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisujen täysimääräisen noudattamisen; kehottaa sitä tekemään kaikilta osin yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa oikeusvaltion, vähemmistöjen oikeuksien, demokratian ja perusoikeuksien lujittamiseksi; toivoo, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin kykenee kiirehtimään ratkaisujen antamista useissa Turkin tilannetta koskevissa tapauksissa; kehottaa Turkin hallitusta varmistamaan, että kaikilla ihmisillä on perusoikeuksiin kuuluva oikeus asianmukaiseen menettelyyn ja oikeus saada asiansa käsitellyksi täysin riippumattomassa ja toimivassa oikeuslaitoksessa kansainvälisten normien mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on syvästi huolissaan oppositiopuolueisiin kohdistuvista jatkuvista hyökkäyksistä ja painostuksesta ja erityisesti siitä, että Turkin viranomaiset kohdistavat jatkuvasti HDP:hen ja sen nuorisojärjestöihin täsmällisiä ja poliittisesti motivoituneita iskuja, mikä heikentää demokraattisen järjestelmän moitteetonta toimintaa, ja kehottaa Turkin viranomaisia lopettamaan välittömästi näiden tukahduttamisen; on erityisen huolissaan meneillään olevasta keskustelusta, joka koskee HDP:n lakkauttamista ja yhdeksän HDP:tä edustavan parlamentin jäsenen koskemattomuuden pidättämistä, jotka molemmat liittyvät samaan Kobanessa lokakuussa 2014 järjestettyyn mielenosoitukseen, jonka vuoksi Demirtaş on pidätettynä; tuo esiin Turkin vihreän vasemmistopuolueen nuorisosiiven jäsenen Cihan Erdalin tapauksen, jossa Erdal pidätettiin 25. syyskuuta 2020 ja asetettiin syytteeseen 7. tammikuuta 2021 yhdessä yli sadan muun vastaajan, myös Selahattin Demirtaşin, kanssa Kobanen tapauksen johdosta; on erittäin huolissaan Tasavallan kansanpuolueen (CHP) Istanbulin aluejohtajan Canan Kaftancıoğlun jatkuvasta häirinnästä poliittisin ja oikeudellisin keinoin, sillä tämä tuomittiin syyskuussa 2019 lähes kymmeneksi vuodeksi vankilaan poliittisista syistä tapauksista, joista ei ole vielä annettu korkeimman oikeuden päätöstä, ja sai joulukuussa 2020 uudesta tapauksesta jälleen kymmenen vuoden tuomion; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ilmaisee syvän huolestuneisuutensa kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta sekä perusoikeuksien ja -vapauksien ja oikeusvaltion jatkuvasta heikkenemisestä Turkissa; tuo erityisesti esille huolensa Turkin jatkuvasta taantumisesta oikeuslaitoksen riippumattomuuden suhteen; kehottaa Turkin viranomaisia lopettamaan oikeudellisen häirinnän, joka kohdistuu ihmisoikeuksien puolustajiin, tutkijoihin, toimittajiin, hengellisiin johtajiin, juristeihin ja hlbti-yhteisön jäseniin, joiden perusoikeuksia on loukattu erityisesti epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeen; kehottaa Turkin hallitusta vapauttamaan välittömästi merkittävän kansalaisyhteiskunnan edustajan Osman Kavalan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen toukokuussa 2020 antaman ratkaisun mukaisesti ja Euroopan neuvoston ministerikomitean toistuvien kehotusten ja päätöslauselmien johdosta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa äskettäin hyväksytystä EU:n maailmanlaajuisesta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä, jolla seurataan vakavia ihmisoikeusloukkauksia ja asetetaan, kuten Turkin tapauksessa, niiden johdosta pakotteita, jotka kohdistuvat vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin osallistuneisiin tai niihin yhdistettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on erittäin huolissaan tiedotusvälineiden vapauden tilanteesta Turkissa; kehottaa Turkin viranomaisia vastaamaan välittömästi kaikkiin Euroopan neuvoston foorumille ilmoitettuihin Turkkia koskeviin varoituksiin ja toimimaan niiden johdosta sekä edistämään journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta; kehottaa Turkin viranomaisia varmistamaan oikeuden tasapuolisen saatavuuden ja lopettamaan toimittajia ja media-alan ammattilaisia vastaan poliittisin perustein nostetut oikeusjutut, josta esimerkkinä on äskettäinen tapaus, jossa toimittaja Melis Alphan sai syytteet terrorismipropagandan levittämisestä ja jossa häntä odottaa jopa 7 vuoden ja 6 kuukauden vankeusrangaistus; ilmaisee vakavan huolensa siitä, että Turkin viranomaiset valvovat sosiaalisen median alustoja ja tuomitsee näiden toteuttamat sosiaalisen median tilien sulkemiset; katsoo näiden toimien rajoittavan sananvapautta entisestään ja toimivan kansalaisyhteiskunnan painostusvälineinä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille Turkin aikomuksen kääntää uuden sivun suhteissaan EU:hun, sen päättäväisyyden toteuttaa uudistuksia ja sen täysipainoisen sitoutumisen liittymisprosessiin, kuten presidentti Erdogan ja muut hallituksen ylimmät virkamiehet asian ilmaisivat 9. tammikuuta 2021; katsoo, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisujen kunnioittaminen ja täytäntöönpano olisi tärkeä askel vahvistettaessa tällaisten lausuntojen uskottavuutta todellisten tietojen avulla; toistaa EU:n suhtautuvan avoimesti uuteen alkuun; korostaa kuitenkin, että paremmat ja syvemmät suhteet riippuvat täysin muun muassa demokratian periaatteiden, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamisen konkreettisista parannuksista Turkissa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n ihmisoikeuksista vastaavalle erityisedustajalle, Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajamaalle Saksalle, sekä Turkin presidentille, hallitukselle ja parlamentille, ja pyytää kääntämään tämän päätöslauselman turkiksi. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL C 463, 21.12.2018, s. 56.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0200.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0017.

(4)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/251 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/251

---

P9_TA(2021)0029

Vietnamin ihmisoikeustilanne, erityisesti ihmisoikeusjournalistien Pham Chi Dungin, Nguyen Tuong Thuyn ja Le Huu Minh Tuanin tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 Vietnamin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti ihmisoikeusjournalistien Pham Chi Dungin, Nguyen Tuong Thuyn ja Le Huu Minh Tuanin tapauksesta (2021/2507(RSP))

(2021/C 456/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Vietnamista, erityisesti 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Vietnamista ja erityisesti poliittisten vankien tilanteesta (1), 14. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman sananvapaudesta Vietnamissa ja erityisesti Nguyen Van Hoan tilanteesta (2) sekä 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Vietnamin tilanteesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Vietnamista, erityisesti 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Vietnamista ja erityisesti poliittisten vankien tilanteesta (1), 14. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman sananvapaudesta Vietnamissa ja erityisesti Nguyen Van Hoan tilanteesta (2) sekä 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Vietnamin tilanteesta (3),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen tekemisestä (4) ja päätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan välisen sijoitussuojasopimuksen tekemisestä unionin puolesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen tekemisestä (4) ja päätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan välisen sijoitussuojasopimuksen tekemisestä unionin puolesta (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka allekirjoitettiin 27. kesäkuuta 2012 ja joka tuli voimaan lokakuussa 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka allekirjoitettiin 27. kesäkuuta 2012 ja joka tuli voimaan lokakuussa 2016,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Vietnamin vapaakauppasopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Vietnamin vapaakauppasopimuksen,

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 järjestetyn EU:n ja Vietnamin kymmenennen ihmisoikeusvuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 järjestetyn EU:n ja Vietnamin kymmenennen ihmisoikeusvuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 6. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman kolmelle toimittajalle (Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy ja Le Huu Minh Tuan) annetuista tuomioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 6. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman kolmelle toimittajalle (Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy ja Le Huu Minh Tuan) annetuista tuomioista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin Vietnamin edustuston viestin Ho Chi Minh Cityn vetoomustuomioistuimen tammikuussa 2021 tekemästä päätöksestä Hiên Pháp -ryhmän jäsenille annettujen raskaiden tuomioiden pitämisestä ennallaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin Vietnamin edustuston viestin Ho Chi Minh Cityn vetoomustuomioistuimen tammikuussa 2021 tekemästä päätöksestä Hiên Pháp -ryhmän jäsenille annettujen raskaiden tuomioiden pitämisestä ennallaan,

| — | ottaa huomioon YK:n erityisraportoijien 14. tammikuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman ”Viet Nam: Arrests send chilling message before key Party meeting”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n erityisraportoijien 14. tammikuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman ”Viet Nam: Arrests send chilling message before key Party meeting”,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 8. tammikuuta 2021 antaman lehdistötiedotteen Vietnamista ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 3. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa hän kantoi huolta sananvapauden tukahduttamisesta covid-19-pandemian aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 8. tammikuuta 2021 antaman lehdistötiedotteen Vietnamista ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 3. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa hän kantoi huolta sananvapauden tukahduttamisesta covid-19-pandemian aikana,

| — | ottaa huomioon YK:n erityismenettelyjen 17. syyskuuta 2020 lähettämän syytekirjelmän kolmesta toimittajasta ja 22. tammikuuta 2020 lähettämän syytekirjelmän kahdesta henkilöstä, joista toinen on toimittaja Pham Chi Dung, ja Vietnamin hallituksen 28. joulukuuta 2020 ja 18. maaliskuuta 2020 lähettämät vastaukset niihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n erityismenettelyjen 17. syyskuuta 2020 lähettämän syytekirjelmän kolmesta toimittajasta ja 22. tammikuuta 2020 lähettämän syytekirjelmän kahdesta henkilöstä, joista toinen on toimittaja Pham Chi Dung, ja Vietnamin hallituksen 28. joulukuuta 2020 ja 18. maaliskuuta 2020 lähettämät vastaukset niihin,

| — | ottaa huomioon 11. ja 12. maaliskuuta 2019 päivätyn Vietnamia koskevan kolmannen määräaikaiskatsauksen (CCCPR/C/VNM/3) ja YK:n ihmisoikeuskomitean 29. elokuuta 2019 päivätyt sitä koskevat loppupäätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. ja 12. maaliskuuta 2019 päivätyn Vietnamia koskevan kolmannen määräaikaiskatsauksen (CCCPR/C/VNM/3) ja YK:n ihmisoikeuskomitean 29. elokuuta 2019 päivätyt sitä koskevat loppupäätelmät,

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavat periaatteet (2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavat periaatteet (2011),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, johon Vietnam liittyi vuonna 1982, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, johon Vietnam liittyi vuonna 1982,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Ho Chi Minh Cityn kansantuomioistuin tuomitsi 5 päivänä tammikuuta 2021 ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat Pham Chi Dungin, Nguyen Tuong Thuyn ja Le Huu Minh Tuanin, jotka ovat Vietnamin riippumattoman journalistiliiton (IJAVN) jäseniä, raskaisiin 15, 11 ja 11 vuoden vankeusrangaistuksiin muun muassa ”valtion vastaisten tietojen, materiaalien ja esineiden valmistamisesta, tallentamisesta ja levittämisestä”; ottaa huomioon, että heidän raportointinsa koskee muun muassa hallituksen huonoa hallintoa ja korruptiota, Vietnamin viranomaisten harjoittamaa ihmisoikeuksien puolustajien kohtelua ja demokratialiikettä Vietnamissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Ho Chi Minh Cityn kansantuomioistuin tuomitsi 5 päivänä tammikuuta 2021 ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat Pham Chi Dungin, Nguyen Tuong Thuyn ja Le Huu Minh Tuanin, jotka ovat Vietnamin riippumattoman journalistiliiton (IJAVN) jäseniä, raskaisiin 15, 11 ja 11 vuoden vankeusrangaistuksiin muun muassa ”valtion vastaisten tietojen, materiaalien ja esineiden valmistamisesta, tallentamisesta ja levittämisestä”; ottaa huomioon, että heidän raportointinsa koskee muun muassa hallituksen huonoa hallintoa ja korruptiota, Vietnamin viranomaisten harjoittamaa ihmisoikeuksien puolustajien kohtelua ja demokratialiikettä Vietnamissa;

| B. | ottaa huomioon, että Vietnamin viranomaiset edelleen vangitsevat, pidättävät, ahdistelevat ja pelottelevat ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia, bloggaajia, ihmisoikeusjuristeja ja kansalaisaktivisteja; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajille on tulossa pitkiä vankeusrangaistuksia heidän ihmisoikeustyöstään ja siitä, että he ovat harjoittaneet ilmaisunvapautta koskevaa perusoikeuttaan verkossa ja sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että kaikista Kaakkois-Aasian maista Vietnamissa on tällä hetkellä eniten poliittisia vankeja, mukaan lukien 170 mielipidevankia, joista 69 on vangittuna ainoastaan toiminnastaan sosiaalisessa mediassa; ottaa huomioon, että suurin osa poliittisista vangeista on pidätetty sanamuodoiltaan epämääräisillä kansallista turvallisuutta koskevilla lausekkeilla, jotka eivät ole Vietnamin perustuslain tai Vietnamin sopimusvaltiona allekirjoittaman kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Vietnamin viranomaiset edelleen vangitsevat, pidättävät, ahdistelevat ja pelottelevat ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia, bloggaajia, ihmisoikeusjuristeja ja kansalaisaktivisteja; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajille on tulossa pitkiä vankeusrangaistuksia heidän ihmisoikeustyöstään ja siitä, että he ovat harjoittaneet ilmaisunvapautta koskevaa perusoikeuttaan verkossa ja sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että kaikista Kaakkois-Aasian maista Vietnamissa on tällä hetkellä eniten poliittisia vankeja, mukaan lukien 170 mielipidevankia, joista 69 on vangittuna ainoastaan toiminnastaan sosiaalisessa mediassa; ottaa huomioon, että suurin osa poliittisista vangeista on pidätetty sanamuodoiltaan epämääräisillä kansallista turvallisuutta koskevilla lausekkeilla, jotka eivät ole Vietnamin perustuslain tai Vietnamin sopimusvaltiona allekirjoittaman kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisia;

| C. | ottaa huomioon, että poliittiset ja ihmisoikeusaktivistit joutuvat vankeudessa ankariin olosuhteisiin, heiltä evätään lääketieteellisen hoito, oikeusapu ja perheen tapaaminen, ja he joutuvat usein väkivallan, kidutuksen tai muun huonon kohtelun kohteeksi; ottaa huomioon, että usein pikaoikeudenkäynnit eivät täytä tuomioistuinten puolueettomuuden, oikeudenmukaisuuden ja riippumattomuuden perusvaatimuksia; ottaa huomioon, että tunnustuksia hankitaan säännöllisesti pakkokeinoin ja ne televisioidaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että poliittiset ja ihmisoikeusaktivistit joutuvat vankeudessa ankariin olosuhteisiin, heiltä evätään lääketieteellisen hoito, oikeusapu ja perheen tapaaminen, ja he joutuvat usein väkivallan, kidutuksen tai muun huonon kohtelun kohteeksi; ottaa huomioon, että usein pikaoikeudenkäynnit eivät täytä tuomioistuinten puolueettomuuden, oikeudenmukaisuuden ja riippumattomuuden perusvaatimuksia; ottaa huomioon, että tunnustuksia hankitaan säännöllisesti pakkokeinoin ja ne televisioidaan;

| D. | ottaa huomioon, että riippumaton toimittaja Pham Chi Dung, joka kampanjoi ympäristön, demokratian, tiedotusvälineiden vapauden, poliittisen moniarvoisuuden, oikeusvaltion ja kansalaisyhteiskunnan kehityksen puolesta, on ollut mielivaltaisesti vangittuna marraskuusta 2019 lähtien syytettynä ”yhteistyöstä ulkomaisten tiedotusvälineiden kanssa vääristeltyjen tietojen toimittamiseksi”; ottaa huomioon, että syytteet nostettiin sen jälkeen, kun hän oli lähettänyt Euroopan parlamentin jäsenille videoviestin, jossa heitä kehotettiin lykkäämään vapaakauppasopimuksen ratifiointia, kunnes maassa on edistytty ihmisoikeuksien alalla; ottaa huomioon, että vuonna 2012 Pham Chi Dung oli vangittuna kuusi kuukautta samoista syytteistä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että riippumaton toimittaja Pham Chi Dung, joka kampanjoi ympäristön, demokratian, tiedotusvälineiden vapauden, poliittisen moniarvoisuuden, oikeusvaltion ja kansalaisyhteiskunnan kehityksen puolesta, on ollut mielivaltaisesti vangittuna marraskuusta 2019 lähtien syytettynä ”yhteistyöstä ulkomaisten tiedotusvälineiden kanssa vääristeltyjen tietojen toimittamiseksi”; ottaa huomioon, että syytteet nostettiin sen jälkeen, kun hän oli lähettänyt Euroopan parlamentin jäsenille videoviestin, jossa heitä kehotettiin lykkäämään vapaakauppasopimuksen ratifiointia, kunnes maassa on edistytty ihmisoikeuksien alalla; ottaa huomioon, että vuonna 2012 Pham Chi Dung oli vangittuna kuusi kuukautta samoista syytteistä;

| E. | ottaa huomioon, että pian Pham Chi Dungin pidätyksen jälkeen viranomaiset sulkevat IJAVN:n verkkosivuston; ottaa huomioon, että Ngyuen Tuong Thuy pidätettiin kotonaan Hanoissa 23. toukokuuta 2020 ja Le Huu Minh Tuan pidätettiin 12. kesäkuuta 2020; ottaa huomioon, että Vietnamin viranomaiset olivat ahdistelleet ja pelotelleet kaikkia kolmea ihmisoikeuksien puolustajaa ennen heidän mielivaltaisia pidätystään ja tuomitsemistaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että pian Pham Chi Dungin pidätyksen jälkeen viranomaiset sulkevat IJAVN:n verkkosivuston; ottaa huomioon, että Ngyuen Tuong Thuy pidätettiin kotonaan Hanoissa 23. toukokuuta 2020 ja Le Huu Minh Tuan pidätettiin 12. kesäkuuta 2020; ottaa huomioon, että Vietnamin viranomaiset olivat ahdistelleet ja pelotelleet kaikkia kolmea ihmisoikeuksien puolustajaa ennen heidän mielivaltaisia pidätystään ja tuomitsemistaan;

| F. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan tietojen mukaan lähes 80 prosenttia Vietnamin mielipidevangeista on vankilassa toiminnastaan sosiaalisessa mediassa; ottaa huomioon, että ainakin kaksi maailmanlaajuista sosiaalisen median alustaa on ryhtynyt noudattamaan huomattavasti tarkemmin Vietnamin sananvapausrajoituksia ja sensuuria, muun muassa sensuroimalla valtion rauhanomaista arvostelua, laajentamalla maarajoituksia ja poistamalla ”puolueen ja valtion vastaista propagandaa”, mikä rikkoo yleismaailmallisia normeja, kuten YK:n ohjaavia periaatteita ja niiden omia käytännesääntöjä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan tietojen mukaan lähes 80 prosenttia Vietnamin mielipidevangeista on vankilassa toiminnastaan sosiaalisessa mediassa; ottaa huomioon, että ainakin kaksi maailmanlaajuista sosiaalisen median alustaa on ryhtynyt noudattamaan huomattavasti tarkemmin Vietnamin sananvapausrajoituksia ja sensuuria, muun muassa sensuroimalla valtion rauhanomaista arvostelua, laajentamalla maarajoituksia ja poistamalla ”puolueen ja valtion vastaista propagandaa”, mikä rikkoo yleismaailmallisia normeja, kuten YK:n ohjaavia periaatteita ja niiden omia käytännesääntöjä;

| G. | ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2020 World Press Freedom Index -lehdistönvapausindeksissä Vietnam oli 180 maan joukossa sijalla 175; ottaa huomioon, että lähes kaikki Vietnamin tiedotusvälineet ovat valtion omistuksessa ja valvonnassa ja että sensuuria käytetään myös ulkomaisten lähetystoiminnan harjoittajien ja julkaisujen tapauksissa; ottaa huomioon, että Vietnamin hallitus kieltää edelleen riippumattomien tai yksityisessä omistuksessa olevien tiedotusvälineiden toiminnan ja valvoo tiukasti radio- ja televisioasemia ja painettuja julkaisuja; ottaa huomioon, että kansalliskokous hyväksyi huhtikuussa 2016 tiedotusvälineitä koskevan lain, jolla rajoitetaan voimakkaasti lehdistönvapautta Vietnamissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2020 World Press Freedom Index -lehdistönvapausindeksissä Vietnam oli 180 maan joukossa sijalla 175; ottaa huomioon, että lähes kaikki Vietnamin tiedotusvälineet ovat valtion omistuksessa ja valvonnassa ja että sensuuria käytetään myös ulkomaisten lähetystoiminnan harjoittajien ja julkaisujen tapauksissa; ottaa huomioon, että Vietnamin hallitus kieltää edelleen riippumattomien tai yksityisessä omistuksessa olevien tiedotusvälineiden toiminnan ja valvoo tiukasti radio- ja televisioasemia ja painettuja julkaisuja; ottaa huomioon, että kansalliskokous hyväksyi huhtikuussa 2016 tiedotusvälineitä koskevan lain, jolla rajoitetaan voimakkaasti lehdistönvapautta Vietnamissa;

| H. | ottaa huomioon, että 12. kesäkuuta 2018 Vietnamin kansalliskokous hyväksyi kyberturvallisuutta koskevan lain, jolla pyritään tiukentamaan verkkovalvontaa siten, että palveluntarjoajien on poistettava kansallista turvallisuutta ”uhkaavat” julkaisut; toteaa, että tämä laki asettaa ankaria rajoituksia sananvapaudelle verkossa ja pyrkii rajoittamaan suuresti oikeutta yksityisyyteen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 12. kesäkuuta 2018 Vietnamin kansalliskokous hyväksyi kyberturvallisuutta koskevan lain, jolla pyritään tiukentamaan verkkovalvontaa siten, että palveluntarjoajien on poistettava kansallista turvallisuutta ”uhkaavat” julkaisut; toteaa, että tämä laki asettaa ankaria rajoituksia sananvapaudelle verkossa ja pyrkii rajoittamaan suuresti oikeutta yksityisyyteen;

| I. | ottaa huomioon, että oikeus sananvapauteen taataan Vietnamin perustuslaissa, ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa Vietnamin allekirjoittamissa kansainvälisissä yleissopimuksissa, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa; ottaa huomioon, että Vietnam hyväksyi YK:n yleisen määräaikaisarvioinnin yhteydessä suosituksia, joilla taataan mielipiteen- ja sananvapaus ja poistetaan sitä koskevat rajoitukset; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että oikeus sananvapauteen taataan Vietnamin perustuslaissa, ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa Vietnamin allekirjoittamissa kansainvälisissä yleissopimuksissa, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa; ottaa huomioon, että Vietnam hyväksyi YK:n yleisen määräaikaisarvioinnin yhteydessä suosituksia, joilla taataan mielipiteen- ja sananvapaus ja poistetaan sitä koskevat rajoitukset;

| J. | toteaa, että Vietnamin kaikkien aikojen ensimmäinen vakaumusta ja uskontoa koskeva laki tuli voimaan 1. tammikuuta 2018 ja että se velvoittaa kaikki maan uskonnolliset ryhmät rekisteröitymään viranomaisten luona ja antamaan niille tietoa toiminnastaan; toteaa, että viranomaiset voivat hylätä tai estää rekisteröintihakemukset ja kieltää sellaisen uskonnollisen toiminnan, jota ne mielivaltaisesti pitävät ”kansallisen edun”, ”yleisen järjestyksen” tai ”kansallisen yhtenäisyyden” vastaisena; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Vietnamin kaikkien aikojen ensimmäinen vakaumusta ja uskontoa koskeva laki tuli voimaan 1. tammikuuta 2018 ja että se velvoittaa kaikki maan uskonnolliset ryhmät rekisteröitymään viranomaisten luona ja antamaan niille tietoa toiminnastaan; toteaa, että viranomaiset voivat hylätä tai estää rekisteröintihakemukset ja kieltää sellaisen uskonnollisen toiminnan, jota ne mielivaltaisesti pitävät ”kansallisen edun”, ”yleisen järjestyksen” tai ”kansallisen yhtenäisyyden” vastaisena;

| K. | ottaa huomioon, että Vietnamin rikoslaki sisältää rangaistussäännöksiä, joita käytetään väärin erityisesti Vietnamin hallituksesta kriittisiä näkemyksiä esittäneiden ihmisoikeuksien puolustajien, toisinajattelijoiden, asianajajien, ammattiliittojen, uskonnollisten ryhmien ja kansalaisjärjestöjen vaientamiseen, vangitsemiseen, pidättämiseen, tuomitsemiseen tai näiden toiminnan rajoittamiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Vietnamin rikoslaki sisältää rangaistussäännöksiä, joita käytetään väärin erityisesti Vietnamin hallituksesta kriittisiä näkemyksiä esittäneiden ihmisoikeuksien puolustajien, toisinajattelijoiden, asianajajien, ammattiliittojen, uskonnollisten ryhmien ja kansalaisjärjestöjen vaientamiseen, vangitsemiseen, pidättämiseen, tuomitsemiseen tai näiden toiminnan rajoittamiseen;

| L. | ottaa huomioon, että kuolemanrangaistusta käytetään Vietnamissa edelleen, mutta teloitusten määrää ei tiedetä, koska Vietnamin viranomaiset luokittelevat kuolemanrangaistustilastot valtiosalaisuudeksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kuolemanrangaistusta käytetään Vietnamissa edelleen, mutta teloitusten määrää ei tiedetä, koska Vietnamin viranomaiset luokittelevat kuolemanrangaistustilastot valtiosalaisuudeksi;

| M. | ottaa huomioon, että EU:n ja Vietnamin suhteet perustuvat EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen, jonka olennaisena osana ihmisoikeudet ovat ja jossa määrätään kahdenvälisten yhteistyövälineiden, kahdenväliset kauppaetuudet mukaan luettuina, keskeyttämisestä, jos ihmisoikeuksia loukataan vakavasti ja järjestelmällisesti; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU:n ja Vietnamin suhteet perustuvat EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen, jonka olennaisena osana ihmisoikeudet ovat ja jossa määrätään kahdenvälisten yhteistyövälineiden, kahdenväliset kauppaetuudet mukaan luettuina, keskeyttämisestä, jos ihmisoikeuksia loukataan vakavasti ja järjestelmällisesti;

| N. | ottaa huomioon, että Vietnam on EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja erityisesti sen 1, 2 ja 35 artiklan nojalla sitoutunut tekemään yhteistyötä Euroopan unionin kanssa ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi; toteaa, että tällaiseen yhteistyöhön sisältyy kansainvälisten ihmisoikeusvälineiden täytäntöönpano, esimerkkinä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, jonka sopimuspuoli Vietnam on; ottaa huomioon, että EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja vapaakauppasopimuksen välillä on selkeä kytkös, jonka mukaan molemmat osapuolet sitoutuivat täyttämään ihmisoikeusvelvoitteensa; ottaa huomioon, että EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen olennaisia osia koskeva lauseke mahdollistaa asianmukaiset toimenpiteet, jos ihmisoikeuksia loukataan vakavasti ja järjestelmällisesti; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Vietnam on EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja erityisesti sen 1, 2 ja 35 artiklan nojalla sitoutunut tekemään yhteistyötä Euroopan unionin kanssa ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi; toteaa, että tällaiseen yhteistyöhön sisältyy kansainvälisten ihmisoikeusvälineiden täytäntöönpano, esimerkkinä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, jonka sopimuspuoli Vietnam on; ottaa huomioon, että EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja vapaakauppasopimuksen välillä on selkeä kytkös, jonka mukaan molemmat osapuolet sitoutuivat täyttämään ihmisoikeusvelvoitteensa; ottaa huomioon, että EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen olennaisia osia koskeva lauseke mahdollistaa asianmukaiset toimenpiteet, jos ihmisoikeuksia loukataan vakavasti ja järjestelmällisesti;

| O. | ottaa huomioon, että 15 päivänä joulukuuta 2020 verkossa etänä kokoontunut EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen toinen sekakomitea tarkasteli ehdotuksia ihmisoikeusalan yhteistyöksi, mukaan lukien kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen täytäntöönpano, ja hyväksyi yleisessä määräaikaisarvioinnissa annetut suositukset; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 15 päivänä joulukuuta 2020 verkossa etänä kokoontunut EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen toinen sekakomitea tarkasteli ehdotuksia ihmisoikeusalan yhteistyöksi, mukaan lukien kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen täytäntöönpano, ja hyväksyi yleisessä määräaikaisarvioinnissa annetut suositukset;

| 1. | kehottaa Vietnamin viranomaisia vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Pham Chi Dungin, Nguyen Tuong Thuyn ja Le Huu Minh Tuanin ja kaikki muut toimittajat, ihmisoikeuksien ja ympäristön puolustajat, ammattiyhdistysaktiivit ja mielipidevangit, jotka on pidätetty ja tuomittu pelkästään sen vuoksi, että he ovat käyttäneet oikeuttaan ilmaisunvapauteen, ja luopumaan kaikista syytteistä heitä vastaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on järkyttynyt toisinajattelijoiden yleistyvästä tukahduttamisesta ja ihmisoikeuksien lisääntyvästä loukkaamisesta Vietnamissa ja tuomitsee ne, myös tuomiot, poliittisen pelottelun, valvonnan, häirinnän, epäoikeudenmukaiset oikeudenkäynnit ja tahdonvastaiset karkotukset ja hyökkäykset, joita kohdistetaan poliittisiin aktivisteihin, toimittajiin, bloggaajiin, toisinajattelijoihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin siksi, että he ovat käyttäneet ilmaisunvapauttaan, ja katsoo, että nämä toimet rikkovat Vietnamin kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Vietnamin viranomaisia lopettamaan välittömästi muut häirinnän muodot, kuten oikeudellisen häirinnän ja pelottelun, joita kohdistetaan toimittajiin, ihmisoikeuksien ja ympäristön puolustajiin, aktivisteihin ja kaikkiin henkilöihin, jotka rauhanomaisesti harjoittavat verkossa tai sen ulkopuolella oikeuttaan ilmaisunvapauteen tai käyttävät muita ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee vakavan huolestumisensa Vietnamin vankiloiden tilanahtaudesta ja heikosta hygieniasta, sillä ne lisäävät covid-19-infektioiden ja muiden tautien vaaraa; yhtyy YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n kehotukseen vapauttaa kaikki ne, joiden pidättämiseen ei ole riittävää oikeudellista perustetta, mukaan lukien poliittiset vangit ja ne, jotka on pidätetty eriävien mielipiteiden vuoksi; korostaa, että Vietnamin viranomaisten on varmistettava kaikissa oloissa kaikkien vankien, kuten Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy ja Le Huu Minh Tuan, ruumiillinen turvallisuus ja henkinen hyvinvointi ennen heidän vapauttamistaan, ja varmistettava, että kaikkien muiden poliittisten vankien ja pidätettyinä olevien kohtelu on kansainvälisten normien mukaista; korostaa, että oikeus saada tavata asianajajia, lääketieteen ammattilaisia ja perheenjäseniä antaa merkittävää turvaa kidutusta ja huonoa kohtelua vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Vietnamin viranomaisia lopettamaan riippumattomien – sekä kotimaisten että kansainvälisten – uutislähteiden, kuten Vietnamin riippumattoman journalistiliiton (IJAVN), välittämien uutisten ja mediasisällön sensuroimisen, lopettamaan verkkotietolähteiden ja internetin käytön rajoittamisen ja tarjoamaan turvallisen tilan ja kannustavan ympäristön toimittajille, kansalaistoimittajille, bloggaajille ja muille, jotka ilmaisevat itseään verkossa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ilmaisee huolestumisensa uutisista, joiden mukaan globaalit sosiaalisen median verkostot osallistuvat Vietnamin viranomaisten toimiin, joilla rajoitetaan ilmaisunvapautta, ja kehottaa globaaleja sosiaalisen median alustoja irtautumaan meneillään olevasta sensuurista Vietnamissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Vietnamin hallitusta poistamaan kaikki rajoitukset uskonnonvapaudelta ja lopettamaan uskonnollisten yhteisöjen häirinnän; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Vietnamin hallitusta tarkistamaan maan rikoslain säännökset, erityisesti 117, 118 ja 331 pykälät, joilla perusteettomasti rajoitetaan ilmaisunvapautta, vapautta rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymiseen, ja muuttamaan kyberturvallisuutta koskevaa lakia ja postipalveluja, televiestintää, radiotaajuuksia, informaatioteknologiaa ja sähköisiä transaktioita koskevista hallinnollisista rikkomuksista annettavia seuraamuksia koskevaa asetusta 15/2020/ND-CP ja internetpalvelujen ja verkossa olevan informaatiosisällön hallinnasta, tarjoamisesta ja käytöstä annettua asetusta 72/2013/ND-CP, jotta ne voidaan saattaa kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisiksi; korostaa erityisesti, että rikoslain uudistus on välttämätön myös sen varmistamiseksi, että voidaan panna tehokkaasti täytäntöön Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset 98 ja 87, joiden ratifioimiseen Vietnam on sitoutunut; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Vietnamia nopeuttamaan ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta annetun ILO:n yleissopimuksen nro 87 ratifiointia ja varmistamaan sen nopean voimaan saattamisen sekä esittämään uskottavan etenemissuunnitelman pakkotyön poistamisesta annetun ILO:n yleissopimuksen nro 105 ja järjestäytymisoikeudesta ja kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta annetun ILO:n yleissopimuksen nro 98 täytäntöön panemiselle; kehottaa Vietnamin viranomaisia tunnustamaan riippumattomat ammattiyhdistykset ja suojelemaan kaikkia työntekijöitä, erityisesti naisia ja lapsia, syrjinnältä, seksuaaliselta häirinnältä, laillisen ylityön teettämistä koskevien rajojen rikkomiselta ja turvallisuus- ja terveysvelvoitteita koskevilta rikkomuksilta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Vietnamin viranomaisia tukemaan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden (UNGP) täytäntöönpanoa ja kehottaa EU:hun sijoittautuneita tai siellä toimivia yrityksiä noudattamaan kyseisiä periaatteita sekä kansainvälistä oikeutta ja ihmisoikeuslainsäädäntöä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Vietnamin viranomaisia lopettamaan välittömästi kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon askeleena kohti kuolemanrangaistuksen lakkauttamista; kehottaa tarkastelemaan uudelleen kaikkia kuolemantuomioita sen varmistamiseksi, että oikeudenkäynnit on käyty kansainvälisten normien mukaisesti, ja kehottaa Vietnamia liittymään kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liitettyyn toiseen valinnaiseen pöytäkirjaan, jolla pyritään lakkauttamaan kuolemanrangaistus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on olennainen perusta Vietnamin ja EU:n kahdenvälisille suhteille ja olennainen osa EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimusta ja EU:n ja Vietnamin välistä vapaakauppasopimusta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja Vietnamin vahvistettuun kumppanuuteen ja ihmisoikeusvuoropuheluun ja erityisesti Euroopan parlamentin yhteisen parlamentaarisen seurantaryhmän perustamiseen Vietnamin kansalliskokouksen kanssa seuraamaan vapaakauppasopimuksen ja investointisuojasopimuksen täytäntöönpanoa, mikä helpottaisi vuoropuhelua myös muilla kuin kaupan alalla; muistuttaa ihmisoikeusvuoropuhelun tärkeydestä keskeisenä välineenä, jota on käytettävä tehokkaalla tavalla seuraamaan ja kannustamaan Vietnamia tarvittavien uudistusten toteuttamisessa; kehottaa EUH:ta, komissiota ja EU:n ihmisoikeuksista vastaavaa erityisedustajaa vahvistamaan ihmisoikeusvuoropuhelua Vietnamin kanssa korkeimmilla tasoilla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille EU:n ja Vietnamin vapaakauppasopimuksen ja kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen välisen institutionaalisen ja oikeudellisen yhteyden, joka takaa, että ihmisoikeudet ovat keskeisellä sijalla EU:n ja Vietnamin suhteissa; kehottaa osapuolia hyödyntämään sopimuksia Vietnamin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi ja korostaa EU:n ja Vietnamin välisen rakentavan ja vaikuttavan ihmisoikeusvuoropuhelun tärkeyttä; muistuttaa Vietnamin hallitusta, kun otetaan huomioon jatkuvien ihmisoikeusloukkausten laajuus, että EU:n ja Vietnamin kumppanuus- ja yhteistyösopimus, joka liittyy osapuolten väliseen vapaakauppasopimukseen, antaa mahdollisuuden asianmukaisiin toimiin ja mahdollisuuden omaksua tiukempi kanta Vietnamin hallitusta kohtaan, jos ihmisoikeuksia loukataan vakavalla tavalla; suhtautuu myönteisesti mahdollisuuteen keskustella Vietnamin parlamentin kanssa vapaakauppasopimusta koskevista ihmisoikeuskysymyksistä yhteisen parlamentaarisen seurantaryhmän kokouksissa ja pitää myönteisenä, että ensimmäinen tällainen kokous pidettiin joulukuussa 2020; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja EUH:ta toteuttamaan pikaisesti ihmisoikeusvaikutuksia koskevan kattavan arvioinnin, jossa selvitetään, mitä vapaakauppasopimus merkitsee ihmisoikeuksien kannalta, sillä tätä parlamentti pyysi sopimuksen ratifioinnista antamassaan päätöslauselmassa; kehottaa hyväksymään toimintasuunnitelman, jolla vastataan vaikuttavasti Vietnamissa vahvistuviin tukahduttamistoimiin ja Vietnamin epäonnistumiseen ihmisoikeusvelvoitteidensa noudattamisessa, ja kehottaa komissiota ja EUH:ta raportoimaan säännöllisesti parlamentille toimintasuunnitelman toteuttamisesta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toistaa kehotuksensa, jonka mukaan EU:n ja Vietnamin olisi perustettava riippumaton ihmisoikeuksien seurantamekanismi ja riippumaton valitusmekanismi, jotka tarjoavat sopimuksen vaikutuspiiriin joutuneille kansalaisille ja paikallisille sidosryhmille tehokkaita oikeussuojakeinoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää valitettavana, että EU:n ja Vietnamin vapaakauppasopimuksen sisäiset neuvoa-antavat ryhmät eivät ole vielä toiminnassa, ja toistaa kehotuksensa antaa riippumattomille, vapaille ja erilaisille kansalaisjärjestöille, myös työntekijöiden ja ympäristöalan vietnamilaisille riippumattomille järjestöille sekä ihmisoikeuksien puolustajille laajan ja tasapainoisen edustuksen näissä ryhmissä; kehottaa Vietnamin viranomaisia pidättymään kaikenlaisesta aiheettomasta sekaantumisesta elimen kokoonpanoon ja toimintaan sekä uhkauksista tai vastatoimista siihen valittuja jäseniä kohtaan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Vietnamia antamaan YK:n erityismenettelyille, erityisesti mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä ja suojelusta vastaavalle erityisraportoijalle ja ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevälle erityisraportoijalle pysyvän kutsun vierailla Vietnamissa ja antamaan heille vapaan ja esteettömän pääsyn kuulemaan kaikkia haluamiaan osapuolia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustajaa, EUH:ta ja komissiota tukemaan aktiivisesti toimittajia, kansalaisyhteiskunnan ryhmiä ja ihmisoikeuksia puolustavia henkilöitä Vietnamissa, myös kaikissa kontakteissaan Vietnamin viranomaisten kanssa kehottamaan vapauttamaan toimittajat, ihmisoikeuksien puolustajat ja mielipidevangit; kehottaa Hanoissa sijaitsevaa EU:n edustustoa antamaan kaiken asianmukaisen tuen vangituille ihmisoikeuksien puolustajille muun muassa järjestämällä vankilavierailuja, seuraamalla oikeudenkäyntejä ja tarjoamalla oikeudellista apua; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EU:n edustustoa ottamaan esille tässä päätöslauselmassa mainitut tapaukset, joita YK:n elimet ja asiantuntijat ovat esittäneet, mukaan lukien Tran Huynh Duy Thuc, Ho Duc Hoa, Tran Anh Kim, Le Thanh Tung, Phan Kim Khanh, Tran Hoang Phuc, Hoang Duc Binh, Bui Van Trung, Truong Minh Duc, Nguyen Trung Ton, Pham Van Troi, Nguyen Bac Truyen, Le Dinh Luong, Nguyen Van Tuc, Nguyen Trung Truc, Pham Van Diep, Nguyen Nang Tinh, Tran Duc Thach, Pham Doan Trang, Can Thi Theu, Trinh Ba Phuong, Trinh Ba Tu, Dinh Thi Thu Thuy, Nguyen Thi Ngoc Hanh, Ngo Van Dung, Le Quy Loc ja Ho Dinh Cuong sekä monet muut; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:n ulkoasiainneuvostoa keskustelemaan ihmisoikeustilanteesta Vietnamissa; kehottaa jäsenvaltioita esittämään voimakkaasti huolensa heikentyvästä ihmisoikeustilanteesta Vietnamissa mieluiten ennen Vietnamin kommunistisen puolueen 13. puoluekokousta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan kansainvälisiä toimiaan, joilla edistetään YK:n ihmisoikeusneuvostossa yhteisiä aloitteita samanmielisten kumppanien ja erityisesti Yhdysvaltojen uuden hallinnon kanssa, jotta voidaan edetä kohti käytännön ihmisoikeusparannuksia Vietnamissa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:ta jatkamaan työtä kohti tehokasta järjestelmää, jolla valvotaan kaikenlaisten turvalaitteiden, aseiden ja kaksoiskäyttötuotteiden vientiä, myyntiä, päivittämistä ja huoltoa, myös internetin valvontateknologiaa, jotta vältetään niiden käyttö sisäiseen sortoon valtioissa, joilla on huolestuttava ihmisoikeushistoria, kuten Vietnamissa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Kaakkois-Aasian maiden liiton pääsihteerille, Vietnamin hallitukselle ja kansalliskokoukselle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 66.

(2)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 73.

(3)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 122.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0027.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0029.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 19. tammikuuta 2021

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/256 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/256

---

P9_TA(2021)0001

Sopimus öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä (Bonnin sopimus): sopimusalan aineellisen ja maantieteellisen soveltamisalan laajentaminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä tehtyyn sopimukseen (Bonnin sopimus) tehtyjen, kyseisen sopimuksen soveltamisalan laajentamista koskevien muutosten tekemisestä ja Espanjan kuningaskunnan kyseiseen sopimukseen liittymisestä (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

(Hyväksyntä)

(2021/C 456/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11487/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11487/2020),

| — | ottaa huomioon luonnoksen öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä tehdyn sopimuksen sopimuspuolten päätökseksi sopimuksen soveltamisalan laajentamisesta kattamaan MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI esitettyjen vaatimusten osalta tehtävä yhteistyö (11490/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä tehdyn sopimuksen sopimuspuolten päätökseksi sopimuksen soveltamisalan laajentamisesta kattamaan MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI esitettyjen vaatimusten osalta tehtävä yhteistyö (11490/2020),

| — | ottaa huomioon luonnoksen öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä tehdyn sopimuksen sopimuspuolten päätökseksi Espanjan kuningaskunnan liittymisestä sopimukseen (11493/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä tehdyn sopimuksen sopimuspuolten päätökseksi Espanjan kuningaskunnan liittymisestä sopimukseen (11493/2020),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan, 196 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0351/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan, 196 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0351/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A9-0268/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A9-0268/2020),

| 1. | antaa hyväksyntänsä muutosten tekemiselle sopimukseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja sopimuksen osapuolina olevien muiden valtioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/257

---

P9_TA(2021)0002

Tiettyjen kolmansien maiden valuuttojen vertailuarvoja koskeva poikkeus ja tietyt lakkaavat vertailuarvot korvaavien vertailuarvojen nimeäminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta tiettyjen kolmansien maiden valuuttojen vertailuarvoja koskevan poikkeuksen ja tietyt lakkaavat vertailuarvot korvaavien vertailuarvojen nimeämisen osalta (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 456/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0337), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0337),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0209/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 18. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 18. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 9. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 9. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0227/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0227/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 366, 30.10.2020, s. 4.

(2)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 35.

---

P9_TC1-COD(2020)0154

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta tiettyjä kolmansien maiden valuuttojen avistakurssien vertailuarvoja koskevan poikkeuksen ja tiettyjen lakkaavien vertailuarvojen korvaajien nimeämisen osalta ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/168.)

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/258 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/258

---

P9_TA(2021)0003

Teknisen tuen väline ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teknisen tuen välineen perustamisesta (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 456/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0409), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0409),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 175 artiklan 3 kohdan ja 197 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0148/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 175 artiklan 3 kohdan ja 197 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0148/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0173/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0173/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 132.

(2)  EUVL C 440, 18.12.2020, s. 160.

---

P9_TC1-COD(2020)0103

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi teknisen tuen välineen perustamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/240.)

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/259 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/259

---

P9_TA(2021)0004

Unionin oikeuksien harjoittaminen kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin oikeuksien harjoittamisesta kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 654/2014 muuttamisesta (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 456/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0623), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0623),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0197/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0197/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 2/15 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 2/15 (1),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman WTO:n valituselimen kriisistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman WTO:n valituselimen kriisistä (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvoston edustajan 4. marraskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvoston edustajan 4. marraskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0133/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0133/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0083.

---

P9_TC1-COD(2019)0273

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi unionin oikeuksien harjoittamisesta kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten annetun asetuksen (EU) N:o 654/2014 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/167.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin yhteinen lausuma välineestä, jolla estetään kolmansien maiden pakkotoimia ja vastataan niihin

Komissio panee merkille parlamentin ja jäsenvaltioiden huolenaiheet tiettyjen kolmansien maiden käytännöistä, joilla yritetään pakottaa unionin ja/tai sen jäsenvaltiot toteuttamaan tai peruuttamaan tiettyjä poliittisia toimenpiteitä. Komissio on samaa mieltä siitä, että tällaiset käytännöt ovat erittäin huolestuttavia. Komissio vahvistaa aikovansa jatkaa tarkastelua sellaisen mahdollisen välineen hyväksymiseksi, jolla voitaisiin estää ja mitätöidä kolmansien maiden pakkotoimia ja jonka avulla voitaisiin hyväksyä nopeasti tällaisista toimista johtuvia vastatoimia. Komissio aikoo jatkaa arviointiaan ja antaa sen perusteella kaikki asiaan liittyvät olosuhteet huomioon ottaen säädösehdotuksen mekanismista, jolla voitaisiin estää tai mitätöidä tällaiset toimet kansainvälistä oikeutta noudattaen. Kuten komission puheenjohtajan 16. syyskuuta 2020 päivätyssä aiekirjeessä parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle ilmoitettiin, komissio aikoo antaa asiasta ehdotuksen viimeistään vuoden 2021 loppuun mennessä tai aikaisemmin, jos kolmannen maan toteuttamat pakkotoimet sitä edellyttävät.

Neuvosto ja Euroopan parlamentti panevat merkille komission aikomuksen esittää ehdotus välineestä, jolla estetään ja mitätöidään kolmansien maiden pakkotoimet. Molemmat toimielimet ovat sitoutuneet täyttämään institutionaalisen tehtävänsä lainsäätäjinä ja tarkastelemaan ehdotusta nopeasti ottaen huomioon kansainvälisen julkisoikeuden ja WTO:n oikeuden mukaiset unionin velvoitteet sekä kansainvälisen kaupan kehityksen.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julkilausuma

Unioni on edelleen sitoutunut monenväliseen lähestymistapaan kansainvälisissä kauppakiistoissa, sääntöihin perustuvaan kauppaan ja kansainväliseen yhteistyöhön Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Unioni tekee yhteistyötä kaikissa pyrkimyksissä uudistaa WTO:n riitojenratkaisumekanismia, jotta voidaan varmistaa WTO:n valituselimen tehokas toiminta.

Komission lausumat

1.   Komission lausuma kansainvälisen oikeuden noudattamisesta

Kun unioni käynnistää riitojen ratkaisemista koskevan sopimuksen, jäljempänä ”DSU-sopimus”, nojalla riitamenettelyn toista Maailman kauppajärjestön WTO:n jäsentä vastaan, se pyrkii kaikin kohtuullisin keinoin hankkimaan mahdollisimman pian kyseisen jäsenen suostumuksen turvautua DSU-sopimuksen 25 artiklan mukaiseen välimiesmenettelyyn tilapäisenä valitusten sovittelujärjestelynä, joka sisältää valituselimen käsiteltäväksi saatettuja valituksia koskevan menettelyn olennaiset piirteet, siihen asti, että valituselin pystyy jatkamaan tehtäviensä hoitamista täysimääräisesti DSU-sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

Hyväksyessään täytäntöönpanosäädöksiä asetuksen 3 artiklan a a alakohdan mukaisesti komissio toimii vastatoimenpiteitä koskevan kansainvälisen oikeuden vaatimusten mukaisesti, jotka Kansainvälisen oikeuden toimikunta on kodifioinut valtioiden vastuuta kansainvälisen oikeuden vastaisista teoista koskeviin artikloihin.

Ennen kuin komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä 3 artiklan a a alakohdan mukaisesti, se erityisesti pyytää asianomaista WTO:n jäsentä panemaan täytäntöön WTO:n paneelin päätökset ja suositukset, ilmoittaa kyseiselle WTO:n jäsenelle unionin aikomuksesta toteuttaa vastatoimia ja toistaa valmiutensa neuvotella yhteisesti sovitusta ratkaisusta DSU-sopimuksen vaatimusten mukaisesti.

Kun täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty 3 artiklan a a alakohdan mukaisesti, komissio keskeyttää niiden soveltamisen, jos valituselin aloittaa uudelleen DSU-sopimuksen 17 artiklan mukaiset tehtävänsä kyseisen riidan osalta tai jos aloitetaan tilapäinen valitusten sovittelujärjestely, joka toteutetaan vilpittömässä mielessä.

2.   Komission lausuma

Komissio suhtautuu myönteisesti asetuksen (EU) N:o 654/2014 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymiseen.

Komissio muistuttaa alkuperäisen asetuksen hyväksymistä koskevasta lausumastaan muun muassa siltä osin, että täytäntöönpanosäädökset, jotka komissiolla on valta antaa, olisi laadittava objektiivisin perustein ja jäsenvaltioiden valvonnassa. Tätä valtaa käyttäessään komissio aikoo toimia alkuperäisen asetuksen hyväksymistä koskevan lausuman ja tämän lausuman mukaisesti.

Valmistellessaan ehdotuksia täytäntöönpanosäädöksiksi, jotka vaikuttavat palvelukauppaan tai teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviin näkökohtiin, komissio muistuttaa 9 artiklan 1 a kohdan mukaisista velvoitteistaan ja vahvistaa toteuttavansa ensin kattavat kuulemiset, joiden tavoitteena on varmistaa, että komission tietoon saatetaan kaikki asiaan liittyvät edut ja vaikutukset ja että ne ilmoitetaan jäsenvaltioille ja otetaan asianmukaisesti huomioon mahdollisia toimenpiteitä hyväksyttäessä. Kyseisissä kuulemisissa komissio pyrkii saamaan palautetta yksityisiltä sidosryhmiltä, joihin unionin kyseisillä aloilla mahdollisesti hyväksymät kauppapoliittiset toimenpiteet vaikuttavat. Komissio odottaa saavansa kannanottoja myös viranomaisilta, jotka ehkä osallistuvat unionin mahdollisesti hyväksymien kauppapoliittisten toimenpiteiden täytäntöönpanoon tai joihin ne saattavat vaikuttaa.

Valmisteltaessa ehdotuksia täytäntöönpanosäädöksiksi palvelukauppaa ja teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevien toimenpiteiden osalta otetaan asianmukaisesti huomioon erityisesti niiden jäsenvaltioiden viranomaisten palaute, jotka osallistuvat kyseisten alojen sääntelyä koskevan lainsäädännön laatimiseen ja täytäntöönpanoon, muun muassa siltä osin, miten mahdolliset kauppapoliittiset toimenpiteet sopisivat yhteen unionin ja kansallisen lainsäädännön kanssa. Myös muille sidosryhmille, joihin tällaiset kauppapoliittiset toimenpiteet vaikuttavat, annetaan mahdollisuus esittää suosituksia ja huolenaiheita toteuttavien toimenpiteiden valinnasta ja suunnittelusta. Huomiot toimitetaan jäsenvaltioille, kun toimenpiteet hyväksytään asetuksen 8 artiklan nojalla. Tällaisten toimenpiteiden säännöllisessä tarkastelussa niiden soveltamisen aikana ja soveltamisen päätyttyä otetaan niin ikään huomioon jäsenvaltioiden viranomaisten ja yksityisten sidosryhmien palaute, joka koskee tällaisten toimenpiteiden toimivuutta, ja ongelmien ilmetessä toimenpiteitä voidaan mukauttaa.

Lopuksi komissio vahvistaa pitävänsä erittäin tärkeänä sen varmistamista, että asetus on vaikuttava ja tehokas väline kansainvälisten kauppasopimusten mukaisten unionin oikeuksien täytäntöönpanossa, myös palvelukaupan ja teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvien näkökohtien osalta. Sen vuoksi näillä aloilla valittavilla toimenpiteillä on voitava varmistaa myös tehokas täytäntöönpano unionin oikeuksien mukaisesti siten, että ne kannustavat asianomaista kolmatta maata noudattamaan sääntöjä ja että ne ovat sallittuja täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevien kansainvälisten sääntöjen mukaisia.

Komission julkilausuma

Kun asetus hyväksyttiin vuonna 2014, komissio sitoutui tehokkaaseen viestintään ja näkemysten vaihtoon Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa sellaisista kauppariidoista, jotka voivat johtaa asetuksen mukaisten toimenpiteiden käyttöön ottamiseen ja yleisiin täytäntöönpanotoimiin. Pitäen mielessä sen, että yleistavoitteena on unionin kansainvälisten kauppasopimusten mukaisten unionin oikeuksien tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano, komissio edistää ja virtaviivaistaa edelleen yhteistyötään Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa yhteisen edun mukaisesti.

Osana tehostettua täytäntöönpanojärjestelmäänsä komissio sitoutuu erityisesti tarkastelemaan unionin kansainvälisten kauppasopimusten väitettyjä rikkomisia, kun parlamentti, sen jäsenet tai sen valiokunnat tai neuvosto sitä pyytävät ja kun tällaisiin pyyntöihin liitetään asiaa tukevaa näyttöä. Komissio tiedottaa parlamentille ja neuvostolle tehostetun valvontatyönsä tuloksista.

Ottaessaan käyttöön tehostetun täytäntöönpanojärjestelmän komissio kiinnittää yhtä paljon huomiota EU:n kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten väitettyihin rikkomisiin kuin markkinoillepääsyjärjestelmien väitettyihin rikkomisiin. Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten väitettyjen rikkomisten käsittely sisällytetään järjestelmään kokonaisuudessaan. Komissio asettaa etusijalle tapaukset, jotka ovat työntekijöihin tai ympäristöön kohdistuvien vaikutusten vuoksi erityisen vakavia kaupan kannalta, joilla on systeemistä merkitystä ja jotka ovat oikeudellisesti päteviä.

Komissio aikoo jatkossakin osallistua täysipainoisesti asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan istuntoihin vaihtaakseen näkemyksiä kauppariidoista ja täytäntöönpanotoimista sekä niiden vaikutuksista unionin teollisuuteen. Tässä yhteydessä komissio jatkaa raportointikäytäntöään ja toimittaa säännöllisesti tilannekatsauksen kaikista vireillä olevista riita-asioista ja ajantasaisia tiedotteita niiden kehityksestä samaan aikaan, kun nämä tiedot jaetaan jäsenvaltioille. Raportointi ja tietojenvaihto tapahtuu neuvoston ja parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien ja komiteoiden kautta.

Lisäksi komissio tiedottaa parlamentille ja neuvostolle jatkossakin sellaisesta kansainvälisestä kehityksestä, joka voi johtaa tilanteisiin, jotka edellyttävät asetuksen nojalla annettavia toimenpiteitä.

Lopuksi komissio vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaiset sitoumuksensa toimittaa viipymättä parlamentille ja neuvostolle ehdotukset täytäntöönpanosäädöksiksi, jotka se toimittaa jäsenvaltioiden komitealle sekä lopulliset ehdotukset täytäntöönpanosäädöksiksi sen jälkeen, kun ne on toimitettu komitealle lausuntoa varten. Tämä toteutetaan komiteamenettelyrekisterin kautta.

---

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/263 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/263

---

P9_TA(2021)0005

Delegoidun asetuksen vastustamatta jättäminen: luonnonmukaisten tuotteiden tiettyihin yksityiskohtaisiin tuotantosääntöihin tehtyjen muutosten soveltamispäivä

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/427 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 liitteessä II oleviin luonnonmukaisten tuotteiden tiettyihin yksityiskohtaisiin tuotantosääntöihin tehtyjen muutosten soveltamispäivästä 4. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

(2021/C 456/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)08462), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)08462),

| — | ottaa huomioon komission 17. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 17. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 14. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 14. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| A. | ottaa huomioon, että meneillään oleva covid-19-pandemia ja käyttöön otetut laajat liikkumisrajoitukset ovat aiheuttaneet poikkeuksellisia ongelmia kaikille jäsenvaltioille ja viljelijöille kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että meneillään oleva covid-19-pandemia ja käyttöön otetut laajat liikkumisrajoitukset ovat aiheuttaneet poikkeuksellisia ongelmia kaikille jäsenvaltioille ja viljelijöille kaikissa jäsenvaltioissa;

| B. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2018/848 soveltamisen alkamispäivää, joka alun perin oli asetettu tammikuun 1. päiväksi 2021, muutettiin äskettäin asetuksella (EU) 2020/1693 tammikuun 1. päiväksi 2022; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2018/848 soveltamisen alkamispäivää, joka alun perin oli asetettu tammikuun 1. päiväksi 2021, muutettiin äskettäin asetuksella (EU) 2020/1693 tammikuun 1. päiväksi 2022;

| C. | ottaa huomioon, että delegoidulla asetuksella pyritään yhdenmukaistamaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/427 (2) soveltamisen alkamispäivä asetuksen (EU) 2018/848 muutetun soveltamisen alkamispäivän kanssa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että delegoidulla asetuksella pyritään yhdenmukaistamaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/427 (2) soveltamisen alkamispäivä asetuksen (EU) 2018/848 muutetun soveltamisen alkamispäivän kanssa;

| D. | katsoo, että on erittäin tärkeää, että delegoidun asetuksen voimaantuloa nopeutetaan sekaannusten välttämiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi luonnonmukaisen tuotannon alalla; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että on erittäin tärkeää, että delegoidun asetuksen voimaantuloa nopeutetaan sekaannusten välttämiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi luonnonmukaisen tuotannon alalla;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 1.

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/427, annettu 13 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 liitteen II muuttamisesta luonnonmukaisten tuotteiden tiettyjen yksityiskohtaisten tuotantosääntöjen osalta (EUVL L 87, 23.3.2020, s. 1).

---

Torstai 21. tammikuuta 2021

| 10.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 456/264 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 456/264

---

P9_TA(2021)0015

FEAD: covid-19-kriisin torjumiseksi toteutettavat erityistoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. tammikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta covid-19-kriisin torjumiseksi toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 456/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0223), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0223),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan kolmannen kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0151/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan kolmannen kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0151/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. kesäkuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. kesäkuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 18. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 18. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0174/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0174/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 311, 18.9.2020, s. 82.

---

P9_TC1-COD(2020)0105

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. tammikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta covid-19:n leviämiseen liittyvän kriisin torjumiseksi toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/177.)

---