# Europeiska unionens C 358/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 358 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången7 september 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 358

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången7 september 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska systemrisknämnden |
| 2021/C 358/01 | Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 26 juli 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2021/6) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

2021/C 358/01

Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 26 juli 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2021/6)

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 358/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10403 — SHV/ACTA) (
  1
  ) | 13 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 358/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10403 — SHV/ACTA) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 358/03 | Eurons växelkurs — 6 september 2021 | 14 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 358/03

Eurons växelkurs — 6 september 2021

14

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 358/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10334 — BMW/Daimler/BP/Digital Charging Solutions) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 15 |
| 2021/C 358/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10417 — D’Ieteren/Wehold/TVH Parts) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 17 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 358/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10334 — BMW/Daimler/BP/Digital Charging Solutions) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

15

2021/C 358/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10417 — D’Ieteren/Wehold/TVH Parts) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

| 7.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 358/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 358/1

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION

av den 26 juli 2021

om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder

(ESRB/2021/6)

(2021/C 358/01)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artiklarna 3 och 16–18,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (2), särskilt artikel 458.8,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (3), särskilt artiklarna 18–20, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

| (2) | Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (4) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (4) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

| (3) | Efter en begäran från Haut Conseil de stabilité financière (höga rådet för finansiell stabilitet), i egenskap av utsedd myndighet i Frankrike i enlighet med artikel 458 i förordning (EU) nr 575/2013, enligt artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013, beslutade Europeiska systemrisknämndens styrelse att anta Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2018/8 (5) för att inkludera strängare nationella åtgärder avseende kraven avseende stora exponeringar som föreskrivs i artikel 392 och artiklarna 395–403 i förordning (EU) nr 575/2013 (som avses i artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013) i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(3)

Efter en begäran från Haut Conseil de stabilité financière (höga rådet för finansiell stabilitet), i egenskap av utsedd myndighet i Frankrike i enlighet med artikel 458 i förordning (EU) nr 575/2013, enligt artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013, beslutade Europeiska systemrisknämndens styrelse att anta Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2018/8 (5) för att inkludera strängare nationella åtgärder avseende kraven avseende stora exponeringar som föreskrivs i artikel 392 och artiklarna 395–403 i förordning (EU) nr 575/2013 (som avses i artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013) i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2.

| (4) | Den existerande strängare nationella åtgärden innebär en skärpning av gränsen för stora exponeringar (5 procent av det godtagbara kapitalet), avseende högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, gentemot franska globala systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom banktillsynsperimetern för det berörda institutet. |
| --- | --- |

(4)

Den existerande strängare nationella åtgärden innebär en skärpning av gränsen för stora exponeringar (5 procent av det godtagbara kapitalet), avseende högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, gentemot franska globala systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom banktillsynsperimetern för det berörda institutet.

| (5) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 (6) infördes ändringar av kraven avseende stora exponeringar som föreskrivs i artikel 392 och artiklarna 395–403 i förordning (EU) nr 575/2013. Från och med den 28 juni 2021 måste instituten beräkna stora exponeringar mot kärnprimärkapital, exklusive supplementärkapital. Existerande strängare nationella åtgärder har anpassats på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

(5)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 (6) infördes ändringar av kraven avseende stora exponeringar som föreskrivs i artikel 392 och artiklarna 395–403 i förordning (EU) nr 575/2013. Från och med den 28 juni 2021 måste instituten beräkna stora exponeringar mot kärnprimärkapital, exklusive supplementärkapital. Existerande strängare nationella åtgärder har anpassats på motsvarande sätt.

| (6) | Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras för att spegla ändringar av existerande strängare nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras för att spegla ändringar av existerande strängare nationella åtgärder.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Ändringar

Rekommendation ESRB/2015/2 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande makrotillsynsåtgärder som antagits av andra relevanta myndigheter om detta rekommenderas av ESRB. Det rekommenderas att följande åtgärder, som beskrivs mer i detalj i bilagan, antas baserat på ömsesidighet: | Belgien:






  — | En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven, som består av






  a) | ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska ersättas med följande:

”1.

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande makrotillsynsåtgärder som antagits av andra relevanta myndigheter om detta rekommenderas av ESRB. Det rekommenderas att följande åtgärder, som beskrivs mer i detalj i bilagan, antas baserat på ömsesidighet:

Belgien:

—

En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven, som består av

a)

ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

| b) | ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. |
| --- | --- |

b)

ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

| | Frankrike:






  — | En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av kärnprimärkapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter. |
| --- | --- | --- |

Frankrike:

—

En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av kärnprimärkapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

| | Luxemburg:






  — | Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:






  a) | En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- | --- | --- |

Luxemburg:

—

Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

a)

En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 procent av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90procent men under det högsta tillåtna värdet på 100 procent). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 procent av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90procent men under det högsta tillåtna värdet på 100 procent).

| c) | En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

| | Norge:






  — | Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 procent för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (*1) (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. |
| --- | --- | --- |

Norge:

—

Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 procent för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (*1) (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 procent avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna i EES-avtalet (nedan kallad CRR såsom tillämplig på och i Norge den1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 procent avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna i EES-avtalet (nedan kallad CRR såsom tillämplig på och i Norge den1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35 procent avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35 procent avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| | Sverige:






  — | Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- | --- |

Sverige:

—

Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

(*1)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.”"

| 2. | Bilagan ska ersättas med bilagan till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ersättas med bilagan till den här rekommendationen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 26 juli 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

2

(3)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

3

(4)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

4

(5)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2018/8 av den 5 december 2018 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 39, 1.2.2019, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller bruttosoliditetsgrad, stabil nettofinansieringskvot, krav för kapitalbas och kvalificerade skulder, motpartsrisk, marknadsrisk, exponeringar mot centrala motparter, exponeringar mot företag för kollektiva investeringar, stora exponeringar, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av information, samt av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 150, 7.6.2019, s. 1).

6

---

BILAGA

Bilagan till rekommendation ESRB/2015/2 ska ersättas med följande:

”BILAGA

Belgien

En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (internmetoden) i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013. Tillägget består av två komponenter:

| a) | ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och |
| --- | --- |

a)

ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

| b) | ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. |
| --- | --- |

b)

ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (internmetoden), består av en ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som består av två komponenter:






  a) | Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b.

| b) | Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

b)

Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

II.   Ömsesidighet

| 2. | I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Belgien för filialer i Belgien till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Belgien genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Belgien av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

III.   Relevant tröskelvärde

| 5. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 2 miljarder euro för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga exponeringar som säkras av bostäder i Belgien om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de belgiska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro överskrids. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Om det saknas kreditinstitut som har tillstånd i de berörda medlemsstaterna, som har filialer belägna i Belgien eller som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar gentemot belgiska marknaden för bostadsfastigheter motsvarande minst 2 miljarder euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de belgiska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 2 miljarder euro. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

8.

Frankrike

En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av kärnprimärkapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av deras kärnprimärkapital. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (*1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande:






  a) | För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013.

| b) | För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av






  i) | exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

b)

För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

i)

exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

| ii) | exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013, |
| --- | --- |

ii)

exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013,

| iii) | exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013. |
| --- | --- |

iii)

exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013.

Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike.

I enlighet med artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 4. | Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 (*2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande:






  a) | Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

| b) | Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader. |
| --- | --- |

b)

Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader.

Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

II.   Ömsesidighet

| 6. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder, bestående av.






  a) | Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

| b) | Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för






  i) | en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

b)

Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

i)

en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

| ii) | summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a, |
| --- | --- |

ii)

summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

| iii) | summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) nr 680/2014. |
| --- | --- |

iii)

summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

| c) | Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens kärnprimärkapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens kärnprimärkapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013.

De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej.

Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

11.

Luxemburg:

Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

| a) | En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- |

a)

En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 procent av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 procent men under det högsta tillåtna värdet på 100 procent). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 procent av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 procent men under det högsta tillåtna värdet på 100 procent).

| c) | En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) (*3) har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) (*4) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig efter låntagarkategori. LTV-kvoterna för var och en av dessa tre kategorier har fastställts enligt följande:






  a) | En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 procent av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 procent men under det högsta tillåtna värdet på 100 procent). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 procent av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 procent men under det högsta tillåtna värdet på 100 procent).

| c) | En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

| 2. | LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. ’Bostad’ inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning. |
| --- | --- |

4.

II.   Ömsesidighet

| 5. | Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar mot Luxemburg genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis-undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation ESRB/2015/2. Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 procent av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1 procent av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids. |
| --- | --- |

8.

Norge

| — | Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 procent för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. |
| --- | --- |

—

Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 procent för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 procent avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna i EES-avtalet (nedan kallad CRR såsom tillämplig på och i Norge den1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 procent avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna i EES-avtalet (nedan kallad CRR såsom tillämplig på och i Norge den1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35 procent avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35 procent avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

I.   Beskrivning av åtgärderna

| 1. | Sedan den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, ii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, samt iii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Systemriskbuffertvärdet är 4,5 procent och omfattar de inhemska exponeringarna som alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge har. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden, gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 procent för alla exponeringar fram till den 31 december 2022, och efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 procent för alla inhemska exponeringar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot bostadsfastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i bostadsfastighetsportföljen. Exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge ska tolkas som hushållsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i portföljen med kommersiella fastigheter. Exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge ska tolkas som företagsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge. |
| --- | --- |

4.

II.   Ömsesidighet

| 5. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU respektive artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar systemriskbuffertvärdet inom arton månader efter det att denna rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 (*5) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan. Man bör anta åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge inom den tre månader långa övergångsperioden som framgår av rekommendationen ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan vad gäller buffertvärdet avseende systemrisker. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fram tills dess att direktiv (EU) 2019/878 blir tillämpligt på och i Norge i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet, får relevanta myndigheter anta åtgärder motsvarande de norska avseende buffertvärdet för systemrisker på ett sätt och på en nivå som beaktar de eventuella överlappningar eller luckor som kan finnas mellan de kapitalkrav som gäller i deras medlemsstat och Norge, under förutsättning att följande principer beaktas:






  a) | Risktäckning: de relevanta myndigheterna bör säkerställa att den systemrisk som den norska åtgärden riktar sig mot beaktas på ett adekvat sätt. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Risktäckning: de relevanta myndigheterna bör säkerställa att den systemrisk som den norska åtgärden riktar sig mot beaktas på ett adekvat sätt.

| b) | Undvika regelarbitrage och säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor: de relevanta myndigheterna bör minimera riskerna för negativa gränsöverskridande effekter och regelarbitrage och vid behov omgående täppa till eventuella luckor i regelverket. De relevanta myndigheterna bör säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor mellan kreditinstituten. |
| --- | --- |

b)

Undvika regelarbitrage och säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor: de relevanta myndigheterna bör minimera riskerna för negativa gränsöverskridande effekter och regelarbitrage och vid behov omgående täppa till eventuella luckor i regelverket. De relevanta myndigheterna bör säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor mellan kreditinstituten.

Detta stycke är inte tillämpligt på åtgärder avseende de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar mot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärderna kompletteras av institutspecifika relevanta tröskelvärden baserade på exponeringar belägna i Norge som riktlinje om de andra relevanta myndigheterna som vidtar motsvarande åtgärder avser tillämpa de minimis-principen:






  a) | För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 32 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 procent av kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 32 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 procent av kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.

| b) | För riskviktsgolvet avseende bostadsfastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning på 32,3 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 procent av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av bostad. |
| --- | --- |

b)

För riskviktsgolvet avseende bostadsfastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning på 32,3 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 procent av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av bostad.

| c) | För riskviktsgolvet avseende kommersiella fastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning på 7,6 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 procent av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

c)

För riskviktsgolvet avseende kommersiella fastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning på 7,6 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 procent av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av kommersiella fastigheter.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationella auktoriserade kreditinstitut som har icke-väsentliga exponeringar i Norge. Exponeringar som understiger de institutspecifika tröskelvärden som framgår av punkt 8 ovan bedöms vara icke-väsentliga. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdena bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de norska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om de relevanta tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan överskrids. |
| --- | --- |

9.

| 10. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan rekommenderade maximala tröskelvärden. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa rekommenderade tröskelvärden, anta lägre tröskelvärden för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Om det inte finns några auktoriserade kreditinstitut i medlemsstaterna som har väsentliga exponeringar i Norge, får de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2, besluta att inte vidta några åtgärder som motsvarar de norska. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar åtgärder som motsvarar de norska om ett kreditinstitut överskrider något av tröskelvärdena. |
| --- | --- |

11.

Sverige

Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

2.

II.   Ömsesidighet

| 3. | I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

III.   Relevant tröskelvärde

| 6. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

9.

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

*1

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

*2

(*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 09 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

*3

(*4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

*4

(*5)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 av den 30 april 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 222, 11.6.2021, s. 1).’

*5

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 358/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 358/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10403 — SHV/ACTA)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 358/02)

Kommissionen beslutade den 1 september 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10403. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10403. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 358/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 358/14

---

Eurons växelkurs (1)

6 september 2021

(2021/C 358/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1864 |
| JPY | japansk yen | 130,34 |
| DKK | dansk krona | 7,4360 |
| GBP | pund sterling | 0,85710 |
| SEK | svensk krona | 10,1658 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0869 |
| ISK | isländsk krona | 150,60 |
| NOK | norsk krona | 10,2728 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,401 |
| HUF | ungersk forint | 347,03 |
| PLN | polsk zloty | 4,5208 |
| RON | rumänsk leu | 4,9478 |
| TRY | turkisk lira | 9,8199 |
| AUD | australisk dollar | 1,5952 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4883 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,2226 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6612 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5926 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 372,45 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,9075 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6611 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4870 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 876,96 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9212 |
| PHP | filippinsk peso | 59,267 |
| RUB | rysk rubel | 86,5584 |
| THB | thailändsk baht | 38,516 |
| BRL | brasiliansk real | 6,1638 |
| MXN | mexikansk peso | 23,6212 |
| INR | indisk rupie | 86,7135 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1864

JPY

japansk yen

130,34

DKK

dansk krona

7,4360

GBP

pund sterling

0,85710

SEK

svensk krona

10,1658

CHF

schweizisk franc

1,0869

ISK

isländsk krona

150,60

NOK

norsk krona

10,2728

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,401

HUF

ungersk forint

347,03

PLN

polsk zloty

4,5208

RON

rumänsk leu

4,9478

TRY

turkisk lira

9,8199

AUD

australisk dollar

1,5952

CAD

kanadensisk dollar

1,4883

HKD

Hongkongdollar

9,2226

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6612

SGD

singaporiansk dollar

1,5926

KRW

sydkoreansk won

1 372,45

ZAR

sydafrikansk rand

16,9075

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6611

HRK

kroatisk kuna

7,4870

IDR

indonesisk rupiah

16 876,96

MYR

malaysisk ringgit

4,9212

PHP

filippinsk peso

59,267

RUB

rysk rubel

86,5584

THB

thailändsk baht

38,516

BRL

brasiliansk real

6,1638

MXN

mexikansk peso

23,6212

INR

indisk rupie

86,7135

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 7.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 358/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 358/15

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10334 — BMW/Daimler/BP/Digital Charging Solutions)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 358/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft (tillsammans med dess dotterbolag BMW, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft (tillsammans med dess dotterbolag BMW, Tyskland).

| — | Daimler AG (tillsammans med dess dotterbolag Daimler, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Daimler AG (tillsammans med dess dotterbolag Daimler, Tyskland).

| — | BP Europa SE (tillsammans med företag i samma koncern bp, Tyskland). |
| --- | --- |

—

BP Europa SE (tillsammans med företag i samma koncern bp, Tyskland).

| — | Digital Charging Solutions GmbH (tillsammans med dess dotterbolag (2)
  JV, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Digital Charging Solutions GmbH (tillsammans med dess dotterbolag (2)
  JV, Tyskland).

BMW, Daimler och bp förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll överdet gemensamma företaget (JV). Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | BMW: BMW är en av de mest framgångsrika tillverkarna av personbilar och motorcyklar med verksamhet över hela världen med märkena BMW, MINI, Rolls Royce och BMW motorcyklar, de tillhandahåller också premiumtjänster på området individuell rörlighet. I personbilar ingår laddhybridbilar och batteridrivna elbilar. |
| --- | --- |

—

BMW: BMW är en av de mest framgångsrika tillverkarna av personbilar och motorcyklar med verksamhet över hela världen med märkena BMW, MINI, Rolls Royce och BMW motorcyklar, de tillhandahåller också premiumtjänster på området individuell rörlighet. I personbilar ingår laddhybridbilar och batteridrivna elbilar.

| — | Daimler: Daimler är verksamt över hela världen inom utveckling, tillverkning och distribution av fordonsprodukter, främst personbilar, lastbilar, skåpbilar och bussar. Inom Daimlerkoncernen är Mercedes-Benz AG ansvarig för Mercedes-Benz Cars och Mercedes-Benz Vans globala verksamhet med inriktning på utveckling, tillverkning och försäljning av personbilar (inklusive laddhybridbilar och batteridrivna elbilar), skåpbilar och tjänster. Daimler Truck AG omfattar tillverkning och försäljning av nyttofordon. Daimler Mobility AG fokuserar på finansiella lösningar och mobilitetslösningar. Tjänsterna sträcker sig från uthyrning, leasing, och finansieringserbjudanden till innovativa fordonsflottetjänster, försäkring, plattformar för e-betalning och investeringar i app-baserade mobilitetslösningar så som bilpooler, kombinerade mobilitetstjänster (MaaS) och ride-hailing( app-baserade taxitjänster som t.ex. Uber). |
| --- | --- |

—

Daimler: Daimler är verksamt över hela världen inom utveckling, tillverkning och distribution av fordonsprodukter, främst personbilar, lastbilar, skåpbilar och bussar. Inom Daimlerkoncernen är Mercedes-Benz AG ansvarig för Mercedes-Benz Cars och Mercedes-Benz Vans globala verksamhet med inriktning på utveckling, tillverkning och försäljning av personbilar (inklusive laddhybridbilar och batteridrivna elbilar), skåpbilar och tjänster. Daimler Truck AG omfattar tillverkning och försäljning av nyttofordon. Daimler Mobility AG fokuserar på finansiella lösningar och mobilitetslösningar. Tjänsterna sträcker sig från uthyrning, leasing, och finansieringserbjudanden till innovativa fordonsflottetjänster, försäkring, plattformar för e-betalning och investeringar i app-baserade mobilitetslösningar så som bilpooler, kombinerade mobilitetstjänster (MaaS) och ride-hailing( app-baserade taxitjänster som t.ex. Uber).

| — | bp: BP Europa SE är ett dotterbolag inom bp-koncernen. bp-koncernen, vars yttersta moderbolag är BP p.l.c. (Förenade kungariket), är ett integrerat energiföretag med verksamhet i Europa, Nord- och Sydamerika, Australasien, Asien och Afrika. bp-koncernens verksamhet är inriktad på fyra affärsområden: i) tillverkning av och anläggningar för kolväten (olja och gas). ii) kundinriktning och produkter (som utökar bp:s bekvämlighets- och mobilitetserbjudanden till kunder). iii) gas och koldioxidsnål energi (inklusive förnybara energikällor och integrerad gas). iv) innovation och teknik för att driva digital omställning. |
| --- | --- |

—

bp: BP Europa SE är ett dotterbolag inom bp-koncernen. bp-koncernen, vars yttersta moderbolag är BP p.l.c. (Förenade kungariket), är ett integrerat energiföretag med verksamhet i Europa, Nord- och Sydamerika, Australasien, Asien och Afrika. bp-koncernens verksamhet är inriktad på fyra affärsområden: i) tillverkning av och anläggningar för kolväten (olja och gas). ii) kundinriktning och produkter (som utökar bp:s bekvämlighets- och mobilitetserbjudanden till kunder). iii) gas och koldioxidsnål energi (inklusive förnybara energikällor och integrerad gas). iv) innovation och teknik för att driva digital omställning.

| — | JV, det gemensamma företaget: Det gemensamma företaget (JV) är verksamt under märkesnamnet CHARGE NOW och utvecklar, saluför och distribuerar produkter och tjänster inom området mobilitet, de erbjuder informationstjänster och teknik för tillgång till laddningsinfrastruktur för laddhybridbilar och batteridrivna elbilar. Det gemensamma företaget (JV) är vidare verksamt inom distribution och köp av elektricitet vid laddstationer för hybridbilar och batteridrivna elbilar, samt tjänster för drift av laddstationer för hybridbilar och batteridrivna elbilar. Det gemensamma företaget (JV) har få fasta tillgångar (asset-light) och möjliggör grundsystem för digital integration av e-mobilitetstillgångar, främst för kontraktstillverkade produkter (B2B2C (företag-till-företag-till-kund)) främst för originaldelstillverkare (OEMs) och fordonsflottekunder. Det gemensamma företaget (JV) är huvudsakligen verksamt inom EES. |
| --- | --- |

—

JV, det gemensamma företaget: Det gemensamma företaget (JV) är verksamt under märkesnamnet CHARGE NOW och utvecklar, saluför och distribuerar produkter och tjänster inom området mobilitet, de erbjuder informationstjänster och teknik för tillgång till laddningsinfrastruktur för laddhybridbilar och batteridrivna elbilar. Det gemensamma företaget (JV) är vidare verksamt inom distribution och köp av elektricitet vid laddstationer för hybridbilar och batteridrivna elbilar, samt tjänster för drift av laddstationer för hybridbilar och batteridrivna elbilar. Det gemensamma företaget (JV) har få fasta tillgångar (asset-light) och möjliggör grundsystem för digital integration av e-mobilitetstillgångar, främst för kontraktstillverkade produkter (B2B2C (företag-till-företag-till-kund)) främst för originaldelstillverkare (OEMs) och fordonsflottekunder. Det gemensamma företaget (JV) är huvudsakligen verksamt inom EES.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (3).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10334 — BMW/Daimler/BP/Digital Charging Solutions

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  JV (ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag) har ett dotterbolag, Digital Charging Solutions Corporation, som har sin hemvist i Atlanta, Förenta staterna. Dotterbolaget, Digital Charging Solutions Corporation, har för närvarande ingen egen affärsverksamhet. JV har också en filial i Japan.

2

(3)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

3

---

| 7.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 358/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 358/17

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10417 — D’Ieteren/Wehold/TVH Parts)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 358/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | D’Ieteren Group SA/NV (D’Ieteren, Belgien). |
| --- | --- |

—

D’Ieteren Group SA/NV (D’Ieteren, Belgien).

| — | Wehold S.à.r.l. (Wehold, Luxemburg). |
| --- | --- |

—

Wehold S.à.r.l. (Wehold, Luxemburg).

| — | TVH Parts Holding NV (TVH Parts, Belgien), kontrollerat av Wehold och Quva S.à.r.l. |
| --- | --- |

—

TVH Parts Holding NV (TVH Parts, Belgien), kontrollerat av Wehold och Quva S.à.r.l.

D’Ieteren och Wehold förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela TVH Parts.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | D’Ieteren: verksamt genom sina dotterbolag inom fordonsdistribution, reparation och utbyte av fordonsrutor, fastighetsförvaltning och försäljning av anteckningsböcker och skrivverkyg. |
| --- | --- |

—

D’Ieteren: verksamt genom sina dotterbolag inom fordonsdistribution, reparation och utbyte av fordonsrutor, fastighetsförvaltning och försäljning av anteckningsböcker och skrivverkyg.

| — | Wehold: holdingbolag för familjen Thermotes engagemang i TVH Parts och vissa andra portföljföretag. |
| --- | --- |

—

Wehold: holdingbolag för familjen Thermotes engagemang i TVH Parts och vissa andra portföljföretag.

| — | TVH Parts: holdingbolag inom TVH-koncernen, verksamt inom distribution av reservdelar till maskiner för hantering av material (truckar o.dyl.), byggverksamhet, industri och jordbruk. De erbjuder också tillverkning och reparationstjänster för ett begränsat antal reservdelar och säljer ett spårningsverktyg för kontroll av fordonsflottor. |
| --- | --- |

—

TVH Parts: holdingbolag inom TVH-koncernen, verksamt inom distribution av reservdelar till maskiner för hantering av material (truckar o.dyl.), byggverksamhet, industri och jordbruk. De erbjuder också tillverkning och reparationstjänster för ett begränsat antal reservdelar och säljer ett spårningsverktyg för kontroll av fordonsflottor.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10417 — D’Ieteren/Wehold/TVH Parts

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---