# Euroopa Liidu C 446/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 446 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik3. november 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 446

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik3. november 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 446/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 446/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA KESKPANK |
| 2021/C 446/02 | Euroopa Keskpanga arvamus, — 7. september 2021, ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (CON/2021/27) | 2 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

2021/C 446/02

Euroopa Keskpanga arvamus, — 7. september 2021, ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2021/C 446/03 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999 ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid | 11 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 446/04 | Euro vahetuskurss — 29. oktoober 2021 | 12 |
| 2021/C 446/05 | Euro vahetuskurss — 2. november 2021 | 13 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2021/C 446/06 | Käibemaks — Käibemaksust vabastatud investeeringukuld — Loetelu kuldmüntidest, mis vastavad nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ artikli 344 lõike 1 punktis 2 kehtestatud kriteeriumidele (investeeringukulla erikord) — Kehtib 2022. aastal | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2021/C 446/03

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999 ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid

11

Euroopa Komisjon

2021/C 446/04

Euro vahetuskurss — 29. oktoober 2021

12

2021/C 446/05

Euro vahetuskurss — 2. november 2021

13

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2021/C 446/06

Käibemaks — Käibemaksust vabastatud investeeringukuld — Loetelu kuldmüntidest, mis vastavad nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ artikli 344 lõike 1 punktis 2 kehtestatud kriteeriumidele (investeeringukulla erikord) — Kehtib 2022. aastal

14

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 446/07 | Eelteatis koondumise kohta — Juhtum M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 36 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 446/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 38 |
| 2021/C 446/11 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 43 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 446/07

Eelteatis koondumise kohta — Juhtum M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

36

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 446/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

38

2021/C 446/11

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 446/01)

25. oktoobril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10454 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10454 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/2

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

7. september 2021,

ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

29. juunil 2021. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Parlamendilt taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (1) (edaspidi „kavandatav direktiiv“).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna kavandatav direktiiv sisaldab EKP pädevusse kuuluvaid sätteid, mis puudutavad eelkõige rahapoliitika rakendamist kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõike 2 esimese taandega ja artikli 282 lõikega 1, krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 6 ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele kaasaaitamist kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Üldised märkused

| 1.1 | EKP toetab kavandatava direktiivi eesmärki parandada kestlikkusega seotud teabe kvantiteeti, kvaliteeti ja kättesaadavust Euroopa Komisjoni laiema kestliku rahanduse tegevuskava (2) raames, kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega (3). Samuti toetab EKP kavandatavas direktiivis ette nähtud ajakava, eelkõige esimeste kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmist 2022. aasta oktoobriks. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopa Liidu (EL) praegune äriühingute kestlikkusteabe avalikustamise kord ei aita tagada piisavat, järjepidevat ja võrreldavat teavet erasektorile ja riigiasutustele. Sidusrühmadel ei ole võimalik hinnata ettevõtjate mõju kestlikkusele, eelkõige kliimamuutustele. Tulevikku suunatud näitajate täiendav avalikustamine võimaldaks sidusrühmadel jälgida ettevõtjate edusamme oma ärimudelite ja tegevuste joondamisel vähese CO2-heitega majanduse ning seejärel CO2-neutraalse majanduse eesmärkidega, nagu on ette nähtud Euroopa rohelises kokkuleppes, ning hinnata ettevõtjate riske seoses võimaliku varade ümberhindlusega eesmärgist kõrvalekaldumisel. Sellega seoses toetab ja täiendab kavandatav direktiiv teavet, mida ettevõtjad peavad avalikustama vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2020/852 (4) (edaspidi „taksonoomiamäärus“), ning aitab ELi majandusel paremini saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Finantsturgudel praegu kehtivad kestlikkusteabe avalikustamise standardid ei aita piisavalt tagada, et kõik turuosalised oleksid kestlikkusega seotud finantsriske asjakohaselt mõistnud ning täielikult hinnastanud. Äriühingute kestlikkusteabe piiratud kvaliteedi ja kvantiteedi tõttu on pärsitud ka teabe kättesaadavus investoritele ja finantsturu osalistele. See vähendab läbipaistvust, suurendab teabe asümmeetriat, kahjustab võrreldavust ning pärsib üldisemalt kestliku rahanduse arengut ja teadmistepõhiste investeerimisotsuste langetamist. Lisaks, nagu on sedastatud kavandatava direktiivi põhjendustes, võib mitmel investeerimisotsusel, milles ei võeta piisavalt arvesse kestlikkusega seotud riske, olla võimendatud koondmõju, mis võib tekitada finantsstabiilsust ohustavaid süsteemseid riske (5). Samuti ei võimalda äriühingute kestlikkusteabe kehv kättesaadavus reguleerivatel asutustel, järelevalveasutustel, finantsstabiilsuse eest vastutavatel asutustel ja keskpankadel asjakohaselt hinnata kestlikkuse ning eelkõige kliimaga seotud riske äriühingutes ning krediidi- ja finantseerimisasutustes, kes kasutavad äriühingute aruandlust rahastamisotsuste langetamisel. Seetõttu on kavandatav direktiiv EKP hinnangul vajalik samm, et kõrvaldada andmelünk, mis takistab finantssektori asjakohase kestlikkuspoliitika, riskihindamise ja riskiseire raamistike väljatöötamist (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EKP hinnangul on kavandatav direktiiv oluline samm kapitaliturgude liidu kujundamise ning eelkõige integreeritud, laiaulatuslike, valmis ehitatud, piiriüleste ELi roheliste kapitaliturgude suunas (7). Roheline kapitaliturgude liit suurendaks ELi rolli keskkonnahoidlikel kapitaliturgudel kogu maailmas (8) ning tugevdaks seeläbi euro rolli globaalse valuutana. ELi roheliste kapitaliturgude ühtsete standardite ja taristute kujundamise kaudu võib roheline kapitaliturgude liit seega olla katalüsaatoriks kogu ELi kapitaliturgude integratsioonile (9). Eelkõige on kindel, standardne (kestlikkus-) aruandlus investoritele investeerimisotsuste langetamiseks vajalike usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kogumise eeltingimus, ning seega oluline tegur, mis hõlbustab kapitali jaotamist kõige enam eelistatud projektidele ELis, kooskõlas ühtse turu eesmärkidega. Kapitali tõhusam jaotamine aitab parandada erasektori piiriülest riskijagamist ning ELi majanduse vastupanuvõimet (10). Sellega seoses toetab EKP ka asjaolu, et kavandatav direktiiv peab vajalikuks lisada ettevõtjate avalikustatud kestlikkusteabe loodavasse Euroopa ühtsesse juurdepääsupunkti (11). Kestlikkusaruandluse lõimimine finantsaruandlusega võimaldab teha ühtse kontaktpunkti kaudu kättesaadavaks kogu kriitilise teabe (sealhulgas keskkonnahoidlikkuse teabe), mis oleks abiks mitte ainult investoritele, vaid kõikidele finants- ja kestlikkusaruandlusest huvitatud era- ja avaliku sektori sidusrühmadele. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EKP toetab ELi suurettevõtjatele ja ELi reguleeritud turgudel noteeritud ettevõtjatele, sealhulgas krediidiasutustele, kavandatavat nõuet, mille kohaselt tuleb avalikustada kõik püstitatud kestlikkuseesmärgid ja nende saavutamisel tehtud edusammud. Mainerisk, millega peavad arvestama ettevõtjad, kes ei taga kooskõla Pariisi kokkuleppega, aitab suurendada turudistsipliini ning tagab olulise sisendi krediidiasutuste riskijuhtimise ja vastavuse tagamise strateegiatele. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Läbipaistvuse suurendamise ja nõuetekohase järelevalve edendamise huvides, eelkõige kliima- ja keskkonnariskide osas, leiab EKP, et finantseerimisasutused peaksid vastavalt komisjoni kavandatavale uuele kestliku rahanduse strateegiale (12) avalikustama oma kestlikule majandusele ülemineku ja CO2-heite vähendamise kavad, sealhulgas vahe- ja pikaajalised eesmärgid ning teabe selle kohta, kuidas nad kavatsevad vähendada oma keskkonnajalajälge. See võib olla tõhus vahend, mis aitab finantssüsteemi suunata konkreetsete vahe-eesmärkide poole, mille abil saavutada Pariisi kokkuleppes ette nähtud eesmärk piirata globaalset soojenemist 1,5 °C-ga. Pädevatele asutustele tuleks tagada vahendid, et jälgida riske, mis tulenevad krediidiasutuste portfellide mittevastavusest ülemineku eesmärkidele, ning neile reageerida. |
| --- | --- |

1.6

2.   Kavandatava direktiivi asjakohasus EKP ja eurosüsteemi eesmärkide ja ülesannete seisukohast

| 2.1 | Kestlikkusega - eelkõige kliimamuutustega - seotud küsimused võivad mõjutada keskpankade volituste täitmist alltoodud viisidel (13). Usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ülesannete raames ja finantsstabiilsuse tagamisel toetab EKP ELi poliitilisi jõupingutusi, mille eesmärk on parandada kestlikkusega seotud finantsriskide tuvastamist ja juhtimist, et suurendada krediidiasutuste turvalisust ja usaldusväärsust ning finantssüsteemi stabiilsust. Keskkonnariskide piisavalt laiaulatuslik ja üksikasjalik avalikustamine hõlbustab ka riskide hinnastamist avatud turumajanduse põhimõttel (14). Lisaks suurendaks asjaomase teabe avalikustamine eurosüsteemi võimet jälgida ja hinnata kliimamuutuste mõju rahapoliitika ülekandumisele. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Asjakohasus rahapoliitika seisukohast

| 2.2.1 | Kliimamuutused ja keskkonnasäästlikumale majandusele üleminek avaldavad mõju makromajanduslikele näitajatele (nagu inflatsioon, toodang, tööhõive, intressimäärad, investeeringud ja tootlikkus), finantsstabiilsusele ja rahapoliitika ülekandumisele ning seeläbi ka hinnastabiilsuse väljavaatele, mille hoidmine on EKPSi esmane eesmärk (15). Kliimamuutustega seotud füüsilised riskid ja üleminekuriskid võivad muu hulgas mõjutada äriühingute hindamist ja krediidivõimet, millel on järelmõju krediidiasutustele ja finantssüsteemile (16). Kuigi pankadele ja finantsstabiilsusele mõju avaldavate kliimariskide hindamise meetodid on alles väljatöötamisel, näitavad olemasolevad hinnangud, et asjaomaste riskide mõju on tõenäoliselt märkimisväärne (17). See võib omakorda mõjutada rahapoliitika ülekandumist, näiteks varade allahindluse või kliimaga seotud finantsriskide ootamatu ümberhinnastamise kaudu. Lisaks võib pangandussektoris väheneda tagatise väärtus ning tekkida krediidikahju, mis võib mõjutada krediidiasutuste ja muude finantsvahendajate kapitali- ja likviidsuspositsiooni, nõrgendades seeläbi nende võimet suunata vahendeid reaalmajandusse. Seepärast soovitab finantssüsteemi keskkonnahoidlikuks muutmise võrgustik (NGFS) keskpankadel kaaluda kliimamuutuste võimalikku mõju majandusele. NGFSi hinnangul võib asjaomane mõju olla rahapoliitika seisukohast oluline isegi siis, kui mõju ilmneb rahapoliitika tavapärasest keskpikast perioodist pikema ajavahemiku jooksul (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Lisaks peab eurosüsteem hinnastabiilsuse eesmärgi saavutamiseks tagama bilansi piisava riskikaitse oma riskiohjeraamistiku kaudu. Seetõttu peab eurosüsteem tuvastama, jälgima ja maandama riske, mis on seotud tema vastaspooltega, refinantseerimisoperatsioonides aktsepteeritava tagatisega ja avaturu otsetehingutest tulenevate varadega, sealhulgas rahapoliitikaga mitteseotud portfelliga. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Seega suurendaks ettevõtjate kestlikkusega seotud teabe täiendav avalikustamine märkimisväärselt eurosüsteemi võimet jälgida ja hinnata kliimamuutuste mõju rahapoliitika ülekandumisele, hallata kliimaga seotud finantsriske oma bilansis ning tagada eurosüsteemi bilansi piisav riskikaitse. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Nagu on märgitud tegevuskavas kliimamuutusi käsitlevate kaalutluste kaasamiseks rahapoliitika strateegiasse (19), kehtestab eurosüsteem uue kõlblikkuskriteeriumina või tagatise ja varaostude puhul erikohtlemise alusena avalikustamisnõuded erasektori varade suhtes. Asjaomastes nõuetes võetakse arvesse ELi poliitikameetmeid ja algatusi, sealhulgas kavandatavat direktiivi, ning need edendavad järjepidevaid avalikustamistavasid turgudel. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Asjakohasus finantsstabiilsuse seisukohast

| 2.3.1 | Kavandatava direktiivi eesmärk tagada usaldusväärne, järjepidev ja võrreldav teave erinevate sektorite ettevõtjate kliimariskide kohta on kliimamuutustega seotud finantsriskide täpse hindamise eeltingimus (20). Ühtsetel aruandlusstandarditel põhinev ja masinloetaval kujul esitatav täiendav kestlikkusteave suurendaks oluliselt EKP võimet jälgida ja käsitleda kliimamuutuste mõju finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Asjakohasus krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve seisukohast

| 2.4.1 | EKP otsese järelevalve alla kuuluvad olulised krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid avalikustama kõik olulised kliimaga seotud riskid (21). Eelkõige peaksid nad avalikustama kogu kontserni kasvuhoonegaaside heitkogused, sealhulgas tootmisahela järgmise etapi heitkogused, samuti peamised tulemusnäitajad ja peamised riskinäitajad, mida nad kasutavad strateegia kujundamisel ja riskijuhtimisel (22). Lisaks on EKP võtnud ülesandeks töötada välja uued näitajad, mis aitavad hinnata krediidiasutuste CO2-jalajälge (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (24) (edaspidi „kapitalinõuete määrus“) artiklis 449a sätestatud nõuetega avaldas Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2021. aasta märtsis rakenduslike tehniliste standardite eelnõu (25), milles tehakse ettepanek avalikustada teatavate krediidiasutuste puhul teave kliimamuutustega seotud ülemineku ja füüsiliste riskidega kohta, sealhulgas teave riskide kohta, mis tulenevad CO2-ga seotud varadest ning krooniliste ja ägedate kliimamuutustega seotud varadest. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Seetõttu on usaldusväärsete ja võrreldavate kliima- ja keskkonnaandmete kogumine ettevõtjatelt väga oluline selleks, et finantseerimisasutused (sealhulgas krediidiasutused) saaksid kliima- ja keskkonnanäitajaid (sealhulgas usaldatavusraamistiku seisukohast vajalikku teavet) nõuetekohaselt arvutada ja seejärel avalikustada. Ettepanek laiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/95/EL (26) (edaspidi „muu kui finantsteabe avaldamist käsitlev direktiiv“) praegust kohaldamisala kõikidele suurettevõtjatele toetab krediidiasutuste ja investeerimisühingute jõupingutusi vajalike andmete kogumisel. Kavandatava direktiivi üksikasjalikumad nõuded ja kavandatav andmete digiteerimine hõlbustavad andmete järjepidevat kogumist. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Asjakohasus statistilise teabe kogumise seisukohast

| 2.5.1 | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 5 antakse EKP-le volitused koguda riikide keskpankade abiga statistilist teavet, mis on vajalik Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks, ning soodustada eeskirjade ja tavade ühtlustamist, mis reguleerivad tema pädevuses olevates valdkondades statistika kogumist, koondamist ja levitamist. Oma ülesannete täitmisel ja tegevuste elluviimisel tugineb EKP võimalikult suurel määral olemasolevatele andmetele, et vähendada andmeesitajate koormust. Nagu eelnevalt märgitud, on kvaliteetseid granulaarseid ja agregeeritud kestlikkusandmeid vaja teadmistepõhiste otsuste langetamiseks rahapoliitika rakendamisel, krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvel ning pädevate asutuste rahandussüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele kaasaaitamisel. Kestlikkusaruandluse standardite väljatöötamine koos ettevõtjate poolt avalikustatavate kestlikkuse näitajate sätestamisega võimaldaks EKP-l paremini täita oma ülesandeid ning koondada kestliku rahandusega seotud statistilisi näitajaid (27). See omakorda võimaldaks EKP-l tõhustada statistilise teabe kogumist keskkonnasäästlikkuse näitajate kajastamiseks ja käsitlemiseks. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Seetõttu toetab EKP kavandatavas direktiivis ette nähtud nõuet, mille kohaselt hakkavad ettevõtjad oma kestlikkusaruandlust koostama ühtses elektroonilises aruandlusvormingus (XHTML) (28). Kavandatava direktiivi rakendamisel koondatavate andmete hulk peaks vastama ELi andmestrateegia ja digirahanduse strateegia (29) eesmärkidele, eelkõige eesmärgile luua ühtne turg, kus andmed saavad liikuda ELi-siseselt ja sektorite vahel, et kasutada uue põlvkonna andmete potentsiaali avalikes huvides ja edendada andmepõhist rahastamist. Nende eesmärkide saavutamine aitaks statistikaametnikel parandada andmete ja metaandmete usaldusväärsust, õigeaegsust ja sügavust. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Seetõttu toetab EKP kindlalt seda, et aruandvad üksused kasutavad aruandlusnõuete täitmiseks kordumatute tunnustena rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, näiteks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt 2020. aastal soovitatud ülemaailmset juriidilise isiku tunnust (30) või muid kokkulepitud standardeid. EKP hinnangul parandab selliste tunnuste kasutamine väljatöötatavates aruandlusstandardites statistilise teabe usaldusväärsust ja ulatust, võimaldades siduda äriühingute kestlikkusandmed EKPSi kogutud muu statistilise teabe allikatega (nt individuaalsete bilansiandmete ja/või AnaCrediti individuaalsete pangalaenude andmetega), hõlbustades seeläbi analüütilist tööd ja toetades poliitika kujundamist. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Rahapoliitikaga mitteseotud portfellid

| 2.6.1 | Usaldusväärsed kestlikkusandmed on olulise tähtsusega ka kestlike investeeringute jaoks rahapoliitikaga mitteseotud portfellides. Eurosüsteem leppis hiljuti kokku ühises seisukohas kliimamuutustega seotud kestlike ja vastutustundlike investeeringute suhtes eurodes vääringustatud rahapoliitikaga mitteseotud portfellides, eesmärgiga alustada seda liiki portfellide kliimaaruandlust kahe aasta jooksul (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Kavandatava direktiivi kohaldamine keskpankade suhtes

| 3.1 | Kavandatava direktiiviga nähakse ette, et liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada kestlikkusega seotud teabe avalikustamise kohustust teatavate ettevõtjate suhtes, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (32) (edaspidi „kapitalinõuete direktiiv“) kohaldamisalast välja jäetud, sealhulgas keskpankade suhtes (33). Kuna teatavad keskpangad võivad tõepoolest liigituda ettevõtjateks raamatupidamisdirektiivi tähenduses (34) ja kuuluksid seega põhimõtteliselt kavandatava direktiivi kohaldamisalasse, on tervitatav asjaomaste liikmesriikide õigus jätta keskpangad kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kuigi EKP ei kuulu kavandatava direktiivi kohaldamisalasse, võiks tema enda avalikustatava teabe suhtes samuti kohaldada kavandatava direktiiviga ette nähtud ühiseid aruandlusstandardeid, kohandades neid vastavalt EKP eesmärkidele. Näiteks on EKP juba alustanud tööd kehtiva keskkonnaaruandlusraamistiku laiendamiseks, et hõlmata 2021. aastal majandus-, juhtimis- ja sotsiaalküsimusi, võttes arvesse muu kui finantsteabe avaldamist käsitleva direktiivi (35) nõudeid. EKP eesmärk on alustada 2022. aastal kestlikkust käsitleva teabe avaldamist, kirjeldades EKP 2021. aasta tegevuse tulemuslikkust (36). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nagu eespool märgitud, on eurosüsteem võtnud kohustuse hakata järgmise kahe aasta jooksul avalikustama kliimamuutustega seotud teavet rahapoliitikaga mitteseotud portfellide kohta (37), mis on vääringustatud eurodes, ning alates 2023. aasta esimesest kvartalist kliimamuutustega seotud teavet varade kohta, mis on ostetud rahapoliitika ettevõtlussektori varaostukava raames. Lisaks hakatakse EKP hiljuti avaldatud tegevuskava (kliimamuutusi käsitlevate kaalutluste kaasamiseks rahapoliitika strateegiasse) rakendama vastavalt edusammudele ELi keskkonnasäästlikkuse teabe avalikustamise ja aruandluse valdkonna poliitikas ja algatustes, sealhulgas vastavalt kavandatavale direktiivile (38). Kuna praegu kvaliteetsed andmed puuduvad, oleks eurosüsteemi kestlikkusteabe avalikustamise seisukohast palju kasu kavandatava direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate teabe avalikustamisest, kui see teave on kättesaadav. Kliimamuutustega seotud aruandluse standardimise toetamise kaudu võivad kavandatava direktiiviga ette nähtud avalikustamisstandardid omakorda hõlbustada eurosüsteemi enda kliimaga seotud teabe avalikustamist tulevikus. EKP kaalub, kas ühiseid aruandlusstandardeid või osa nendest saaks tulevikus kasutada EKP kliimaga seotud teabe avalikustamise alusena, võttes samal ajal arvesse EKP ülesannete ja eesmärkide eripära. |
| --- | --- |

3.3

4.   Kavandatava direktiivi kohaldamisala

| 4.1 | Kavandatava direktiivi kohaselt muutub kestlikkusega seotud teabe avalikustamine kohustuslikuks alates 1. jaanuarist 2023 kõikidele suurettevõtjatele ning alates 1. jaanuarist 2026 kõikidele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle vabalt võõrandatavad väärtpaberid on võetud kauplemisele ELi reguleeritud turul (39). EKP toetab kavandatava direktiivi kohaldamisala laiendamist kõikidele suurettevõtjatele raamatupidamisdirektiivis määratletud tähenduses, võrreldes muu kui finantsteabe avaldamist käsitleva direktiivi kitsama kohaldamisalaga, mille kohaselt on avalikustamine kohustuslik vaid suurtele avaliku huvi üksustele, millel on vähemalt 500 töötajat (40). Samuti toetab EKP kavandatava direktiivi laiendamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kes on noteeritud ELi reguleeritud turgudel. Äriühingute aruandluse ulatuse laiendamine on vajalik selleks, et anda finantseerimisasutustele ja eelkõige krediidiasutustele paremad võimalused kestlikkusaruandluse nõuete täitmiseks ja kestlikkusriskide, eelkõige kliimaga seotud riskide, juhtimiseks. Eelkõige VKEd on Euroopa majanduses keskse tähtsusega ning nad mitte üksnes ei puutu kokku kliimaga seotud riskidega, vaid neil on ka oluline roll ELi üleminekul vähese CO2-heitega majandusele. Seetõttu on usaldusväärse, järjepideva ja võrreldava kestlikkusteabe kogumine VKEdelt oluline kõikide sidusrühmade jaoks, sealhulgas, nagu eelnevalt märgitud, finantseerimisasutuste jaoks, kes peavad koguma asjakohast teavet vastaspoolte kohta, et parandada oma riskijuhtimist ja langetada teadmistepõhiseid VKEde rahastamisotsuseid. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Siiski tunnistab EKP, et täiendavate aruandlusnõuetega seotud halduskoormus võib avaldada väiksematele ettevõtjatele ebaproportsionaalset mõju, ning rõhutab VKEde liigse halduskoormuse vältimise olulisust. Selles osas toetab EKP kavandatava direktiivi püüet vähendada väiksemate ettevõtjate täiendavat aruandluskoormust, sätestades noteeritud VKEdele järkjärgulise ülemineku ja lihtsustatud aruandlusstandardid, mille töötab välja Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG) (41). Selline proportsionaalne lähenemisviis peaks tagama, et krediidiasutuste täiendavad aruandlusnõuded vastaspoolte osas ei kahjusta VKEde juurdepääsu rahastamisele. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kuigi EKP toetab eelnimetatud põhjustel proportsionaalset lähenemisviisi VKEdele, võiks EKP hinnangul lihtsustatud aruandlusstandardite kohaldamise ajakava direktiivis kavandatuga võrreldes lühendada. Lisaks on oluline, et VKEdele kavandatud lihtsustatud aruandlusstandardid tagaksid piisava, võrreldava ja järjepideva teabe, et võimaldada asjakohaselt hinnata kestlikkusega seotud riske ning tagada asjaomaste VKEde vastavus vähese CO2-heitega majandusele ülemineku nõuetele. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EKP juhib tähelepanu asjaolule, et enamikku kavandatava direktiivi sätetest kohaldatakse ka krediidiasutuste suhtes. Eelkõige nähakse kavandatava direktiiviga krediidiasutustele ette kestlikkusega seotud teabe avalikustamisnõue. Praeguses sõnastuses ei ole siiski selge, kas kavandatava direktiivi eesmärk on hõlmata kõik krediidiasutused, olenemata nende suurusest, või ainult krediidiasutused, mis liigituvad suurettevõtjateks või ettevõtjateks, kelle vabalt võõrandatavad väärtpaberid on võetud kauplemisele ELi reguleeritud turul. Kavandatava direktiivi põhjendustes (42) on sedastatud, et kestlikkusaruandluse nõudeid peaks krediidiasutuste suhtes kohaldama juhul, kui nad vastavad teatavatele suuruse kriteeriumidele. Selline kohaldatavuse piiramine teatavate suuruse kriteeriumidega ei ole siiski kavandatava direktiivi artiklites selgelt sätestatud (43). Pigem võib asjaomaseid sätteid tõlgendada ka selliselt, et koordineerimismeetmeid kohaldatakse krediidiasutustele, olenemata nende suurusest. EKP teeb ettepaneku täpsustada kavandatava direktiivi põhjendustes väljendatud seadusandja tahet selliselt, et kestlikkusaruandluse nõuded kehtiksid ainult nende krediidiasutuste suhtes, kes vastavad ka suuruse kriteeriumidele (44). Lisaks tuleks tagada minimaalne kooskõla kapitalinõuete määruses sätestatud keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisriskide avalikustamise ulatusega, eelkõige asjaomase määruse artikliga 449a, mille kohaselt võetakse krediidiasutuse suuruse hindamisel arvesse nii suuruse kui keerukuse kriteeriume. |
| --- | --- |

4.4

5.   Kohustuslikud ühised aruandlusstandardid

| 5.1 | Kavandatava direktiiviga nähakse ette kohustuslikud ühised aruandlusstandardid, mille komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktidena (45). Piisava kvaliteediga ühised aruandlusstandardid, mis on aluseks võrreldava, läbipaistva ja usaldusväärse kestlikkusteabe avalikustamisele, on olulised võrreldavate ja usaldusväärsete kestlikkuse näitajate väljatöötamiseks, kestlikkusega seotud (finants- ja mittefinants-) riskide korrektseks hindamiseks ning seeläbi varade hinnakujunduseks ja riskiohjemeetmete kalibreerimiseks. See oleks abiks krediidiasutustele riskijuhtimisel, sisearuandluse koostamisel ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisriskide avalikustamisel ning samuti, nagu eelnevalt märgitud, keskpankadele ja järelevalveasutustele analüüside koostamisel ning kliimaga seotud kaalutluste kaasamisel oma volituste täitmiseks (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kooskõlas kavandatava direktiivi sätetega peaksid ühised aruandlusstandardid sisaldama ka kahte olulisuse perspektiivi, pöörates tähelepanu nii äriühingute tulemuslikkust, positsiooni ja arengut mõjutavatele küsimustele („finantsküsimuste olulisus“) kui äriühingute laiemale keskkonna- ja sotsiaalsele mõjule („keskkonna- ja sotsiaalsete küsimuste olulisus“). Ühised aruandlusstandardid peaksid hõlmama vähemalt standardseid ja võrreldavaid andmeelemente, mis on olulised kliimaga seotud finantsriskide (nii ülemineku- kui ka füüsiliste riskide) analüüsimiseks (47). Need hõlmavad näiteks varade/rajatiste geograafilist asukohta ning äritegevust ja sellega seotud keskkonnasurvet, ettevõtjate valdkondlikku liigitust ja finantsriskide sektoripõhist kontsentratsiooni, kasvuhoonegaaside heitkoguseid (tasemed 1-3) (48) ja CO2-mahukust. Ühised aruandlusstandardid peaksid sisaldama konkreetseid suuniseid metoodika kohta, mida kasutada kliimamuutustega seotud riskide finantsmõju kvantifitseerimiseks andmeid avalikustavale ettevõtjale. EKP toetab ka asjaolu, et kavandatava direktiiviga nähakse ette delegeeritud õigusaktide vastuvõtmine, et täpsustada teavet, mida ettevõtjad peavad avalikustama konkreetses sektoris, kus nad tegutsevad (49). Kooskõlas kavandatava direktiivi sätetega peaksid ühised aruandlusstandardid nägema ette ka põhjaliku ja võrreldava aruandluse põhimõtete osas, mida ettevõtjad rakendavad kõnealuste riskide võimaliku mõju käsitlemiseks ja juhtimiseks (50). Selles osas peaksid aruandlusstandardid sisaldama kvantitatiivseid näitajaid, mis ulatuvad kaugemale praeguse aruandluse kvalitatiivsest laadist, ning mis hõlbustavad avalikustatava kestlikkusteabe kasutatavust ja võrreldavust. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Selles osas toetab EKP ka direktiivis kavandatavaid tulevikku suunatud eesmärke. Muu kui finantsteabe avaldamist käsitlevas direktiivis puuduvad praegu tulevikku suunatud kestlikkuse näitajad, mis on väga olulised varajaseks riskide kindlakstegemiseks ja ennetavaks leevendamismeetmete kujundamiseks. See on vajalik eesmärkide seadmiseks ja stsenaariumide analüüsiks. Seetõttu toetab EKP kindlalt kavandatava direktiivi sätet, mille kohaselt peaks avalikustatav teave sisaldama ülevaadet sellest, kuidas kavatsetakse tagada, et ettevõtja „ärimudel ja strateegia oleksid kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise piiramisega 1,5 °C-ni kooskõlas Pariisi kokkuleppega“ (51). Tulevikku suunatud teave tuleks esitada standarditud ja lihtsasti võrreldaval kujul, ühtlustatud metoodika põhjal, ning seda peaksid usaldusväärsuse tagamiseks kontrollima välised osapooled, nagu kavandatavas direktiivis ette nähtud. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kavandatava direktiiviga nähakse ette EKPga konsulteerimine kestlikkusaruandluse standardite osas ning sätestatakse, et kui EKP otsustab arvamuse esitada, peab ta seda tegema kahe kuu jooksul alates kuupäevast, millal komisjon temaga konsulteeris (52). EKP on valmis esitama asjaomase arvamuse ette nähtud kahekuulise perioodi jooksul. Lisaks toetab EKP ametiasutuste ja Euroopa institutsioonide rolli tähtsustamist delegeeritud õigusaktide kujundamisel (53) ning plaanib teha nendega koostööd. |
| --- | --- |

5.4

6.   Kooskõla tagamine muude ELi õigusaktidega

| 6.1 | EKP toetab kindlalt kavandatava direktiivi eesmärki tagada kestlikkusaruandluse standardite kooskõla muudes ELi õigusaktides sätestatud nõuetega (54). Asjaomased standardid tuleks viia vastavusse eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (55) sätestatud avalikustamise nõuetega, võttes arvesse taksonoomiamääruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud alusnäitajaid ja metoodikat, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (56) kohaselt võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatavaid avalikustamise nõudeid, ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste koostamise miinimumnõudeid ning kogu tööd, mida EBA on teinud kapitalinõuete määruse (57) III samba avalikustamisnõuete rakendamisel. EKP toetab algatusi, mille eesmärk on tagada järjepidevus ja vähendada erinevatest õigusaktidest tulenevate aruandluskohustuste keerukust. Kohustuste dubleerimine ning ebakõlad mõistetes, kohaldamisalas ja kohaldatavate nõuete eesmärkides teevad aruandluse ettevõtjatele asjatult keeruliseks, tekitavad segadust (58) ning vähendavad ELi õigusraamistiku läbipaistvust ja rahvusvahelist atraktiivsust. Kui selliseid kattuvusi ja ebakõlasid ei ole võimalik ELi kestlikkuaruandluse standardiga ühtlustada - näiteks juhul, kui need tulenevad õigusaktide nõuetest - peaks komisjon kaaluma kestliku rahanduse õigusraamistiku üldist läbivaatamist, sealhulgas võimalikke sihtotstarbelisi muudatusi, et õigusraamistikku ühtlustada ja lihtsustada. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EKP rõhutab, et kavandatava direktiivi eesmärk peaks olema täieliku kooskõla tagamine muude ELi õigusaktidega ning praeguste ebakõlade või erinevate õigusaktide dünaamikast tingitud tulevaste ebakõlade vähendamine (ideaalsel juhul kõrvaldamine). Kuna kõik eelnimetatud õigusaktid on omavahel seotud ning tuginevad oma nõuetekohasel toimimisel teineteise poolt vastastikku sätestatavatele nõuetele, ei pruugi üksikute sätete kooskõlastamata muutused raamistikku sobida. Eelkõige näeb kavandatav direktiiv ette kestlikkusaruandluse standardite läbivaatamise iga kolme aasta järel (59), samas kui muud õigusaktid jäävad muutumatuks. Sellega kaasneb aja jooksul ebakõlade tekkimise oht. EKP toetab kestliku rahanduse raamistiku terviklikku läbivaatamist, mitte iga õigusakti paralleelset ja kooskõlastamata eraldi läbivaatamist. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kuna taksonoomiamäärus on ELi kestliku rahanduse tegevuskavas keskse tähtsusega, peaks kavandatava äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi kohaselt avaldatav teave olema kooskõlas taksonoomiamääruses sätestatud nõuetega ning võimaldama äriühingutel ja muudel taksonoomiamääruse kohaldamisalasse kuuluvatel taksonoomia-kohustuslastel koguda asjakohast teavet, mida nad vajavad taksonoomiamääruses sätestatud toote- ja avalikustamiskohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

6.3

7.   Kooskõla tagamine rahvusvaheliste algatustega

| 7.1 | Samuti toetab EKP asjaolu, et kavandatava direktiivi kohaselt peaksid ELi kestlikkusaruandluse standardid tuginema rahvusvahelistele kestlikkusaruandluse algatustele ning neile kaasa aitama (60). Ülemaailmse standardse avalikustamise raamistiku puudumine ei taga piisavat võrreldavust ja järjepidevust jurisdiktsioonides, võib asjatult takistada kestliku rahanduse rahvusvahelisi vooge ning põhjustada ebavõrdseid tingimusi jurisdiktsioonides, mis võib omakorda ebasoodsalt mõjutada ELi äriühinguid ning suurendada ELi äriühingute ja finantseerimisasutuste kulusid. Seetõttu toetab EKP ülemaailmselt koordineeritud jõupingutusi, mille eesmärk on läbipaistvus- ja avalikustamisstandardeid globaalsel tasandil lähendada, eelkõige rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) sihtasutuse ettepanekut moodustada uus kestlikkusstandardite nõukogu ning töötada välja kliimaga seotud aruandluse ja muude kestlikkusega seotud küsimuste standardid. IFRSi sihtasutus peaks sellise standardi koostama koos EFRAGiga, et tagada IFRSi ja ELi standardite kooskõla ja kokkusobivus. Mis tahes rahvusvaheline standard peaks vastama ülemaailmsetele parimatele tavadele ning võiks ideaalsel juhul hõlmata kõiki kestlikkuse aspekte, vastavalt kavandatava direktiivi sätetele. Standardiga tuleks kehtestada äriühingutele nõue avalikustada mitte ainult firmaväärtust mõjutav teave, vaid ka teave äriühingu laiema keskkonna- ja sotsiaalse mõju kohta („kaks olulisuse perspektiivi“). Piirkondliku või ülemaailmse tasandi algatused ei tohiks takistada ELil minemast kavandatavas direktiivis sätestatud kestlikkusaruandluse standardite ning ELi eesmärkide ja õigusraamistiku ühildamisel veelgi kaugemale, tagades samal ajal kooskõla ja järjepidevuse rahvusvahelise lähtetasemega. |
| --- | --- |

7.1

8.   Auditit käsitlevad sätted

| 8.1 | EKP toetab äriühingute kestlikkusaruandluse kontrollimise sätestamist kohustusliku auditina (61). Kohustusliku auditi laiendamine mitte ainult tagasiulatuvale, vaid ka tulevikku suunatud teabele aitab tagada kõikidele sidusrühmadele kindlustunde ning avalikustatava teabe ja kohustuste usaldusväärsuse. Esitatud teabe suurem usaldusväärsus toetab finantsturgude arengut ja süvendamist mitte ainult üleminekuks vajaliku rahastamise osas, vaid ka kestlikkusega seotud riskide maandamisel.
  Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat direktiivi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis. |
| --- | --- |

8.1

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat direktiivi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 7. september 2021

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 189 final.

1

(2)  Vt „Overview of sustainable finance“, avaldatud komisjoni veebilehel www.ec.europa.eu.

2

(3)  Komisjon avaldas teatise „Euroopa roheline kokkulepe“11. detsembril 2019; vt COM(2019) 640 final.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/852, 18. juuni 2020, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

4

(5)  Vt põhjendus 12. Vt ka „Climate-related risks to financial stability“, EKP finantsstabiilsuse ülevaade, mai 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Vt eurosüsteemi vastus Euroopa Komisjoni avalikule konsultatsioonile kestlikku rahandust käsitleva uuendatud strateegia ja muu kui finantsteabe avaldamist käsitleva direktiivi läbivaatamise kohta, lk 24 jj, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Vt Christine Lagarde’i kõne „Towards a green capital markets union for Europe“, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

7

(8)  Näiteks ligikaudu 60% kõikidest 2020. aastal ülemaailmselt emiteeritud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata rohelistest võlakirjadest on emiteeritud ELis. Keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud investeeringud on samuti koondunud Euroopasse ning üle poole võlakirjafondidest asuvad euroalal. Lisaks oli 2020. aastal ligikaudu pool kogu maailmas emiteeritud rohelistest võlakirjadest vääringustatud eurodes.

8

(9)  Vt Christine Lagarde’i kõned „Towards a green capital markets union for Europe“ ja „Financing a green and digital recovery“, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

9

(10)  Roheliste võlakirjade turul on juba peaaegu kaks korda kõrgem piiriüleste osaluste tase, kui ülejäänud Euroopa võlakirjaturgudel. See näitab, et roheliste võlakirjade turu edendamine toetaks ELi finantsintegratsiooni. Vt EKP 2020. aasta novembri finantsstabiilsuse ülevaate 5. peatükk, november 2020, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Vt kavandatava direktiivi põhjendus 48.

11

(12)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, 6. juuli 2021: Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia, COM(2021) 390 final.

12

(13)  Vt arvamuse CON/2021/12 punkt 2.4. Kõik EKP arvamused on avaldatud EUR-Lexis.

13

(14)  Vt allmärkuses 6 osundatud eurosüsteemi vastus, lk 2.

14

(15)  Vt EKP pressiteade „EKP esitleb tegevuskava kliimamuutusi käsitlevate kaalutluste kaasamiseks oma rahapoliitika strateegiasse“, 8. juuli 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Vt „Climate-related risks to financial stability“, EKP finantsstabiilsuse ülevaade, mai 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

16

(17)  Vt arvamuse CON/2021/12 punkt 2.4; arvamuse CON/2021/22 punkt 2.2; Isabel Schnabel, „Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy“, virtuaalne ümarlaud „Sustainable Crisis Responses in Europe“, INSPIRE Research Network, 17. juuli 2020, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

17

(18)  Vt arvamuse CON/2021/12 punkt 2.4; „Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways“, juuni 2020, avaldatud võrgustiku Network of Central Banks and Supervisors for Greening the Financial System veebilehel www.ngfs.net, lk 3.

18

(19)  Vt EKP pressiteade „EKP esitleb tegevuskava kliimamuutusi käsitlevate kaalutluste kaasamiseks oma rahapoliitika strateegiasse“, 8. juuli 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

19

(20)  Vt EKP/ESRNi kliimariskide modelleerimise projektimeeskond, „Climate-related risk and financial stability“, juuli 2021, lk 9, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Vt EKP pangandusjärelevalve, „Juhend kliima- ja keskkonnariskide kohta“, mai 2020, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Vt EKP pangandusjärelevalve, „Juhend kliima- ja keskkonnariskide kohta“, mai 2020, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Vt EKP pressiteade „EKP esitleb tegevuskava kliimamuutusi käsitlevate kaalutluste kaasamiseks oma rahapoliitika strateegiasse“, 8. juuli 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

24

(25)  Vt „Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR“, avaldatud EBA veebilehel www.eba.europa.eu.

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/95/EL, 22. oktoober 2014, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).

26

(27)  Vt ka 8. juuli 2021. aasta pressiteadet „EKP esitleb tegevuskava kliimamuutusi käsitlevate kaalutluste kaasamiseks oma rahapoliitika strateegiasse“, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu, milles kinnitatakse, et EKP töötab välja näitajad, mis kajastavaid keskkonnahoidlikke finantsinstrumente, finantseerimisasutuste CO2-jalajälge ning kliimaga seotud füüsilisi riske portfellis.

27

2

(28)  Vt kavandatava direktiivi põhjendus 48 ja artikli 1 punkt 4, millega lisatakse uus artikkel 19d Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivile 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19) (edaspidi „raamatupidamisdirektiiv“).

28

(29)  Vt kavandatava direktiivi põhjendus 48.

29

(30)  Vt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 24. september 2020, juriidiliste isikute tuvastamise kohta (ESRN/2020/12).

30

(31)  Vt EKP pressiteade „Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios“, 4. veebruar 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

32

(33)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 lõike 1 teine lõik, milles viidatakse kapitalinõuete direktiivi artikli 2 lõike 5 punktidele 2 kuni 23.

33

(34)  Vt raamatupidamisdirektiivi I ja II lisa.

34

(35)  Vt „Tagasiside Euroopa Parlamendi märkustele, mis on esitatud parlamendi resolutsioonis Euroopa Keskpanga 2019. aasta aruande kohta“, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

35

(36)  Vt „Tagasiside Euroopa Parlamendi märkustele, mis on esitatud parlamendi resolutsioonis Euroopa Keskpanga 2019. aasta aruande kohta“, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

36

(37)  Vt EKP pressiteade „Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios“, 4. veebruar 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

37

(38)  Vt EKP pressiteade „EKP esitleb tegevuskava kliimamuutusi käsitlevate kaalutluste kaasamiseks oma rahapoliitika strateegiasse“, 8. juuli 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

38

(39)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 3, millega asendatakse raamatupidamisdirektiivi artikkel 19a.

39

(40)  „Suurettevõtjad“ on raamatupidamisdirektiivi artikli 3 lõikes 4 määratletud kui ettevõtjad, „kes oma bilansipäeval ületavad kolme järgmise kriteeriumi seast vähemalt kahte piirmäära: a) bilansimaht: 20 000 000 eurot; b) netokäive: 40 000 000 eurot; c) keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul: 250.“ Muu kui finantsteabe avaldamist käsitlev direktiivi hõlmab seevastu ainult enam kui 500 töötajaga suurettevõtjaid, kes on raamatupidamisdirektiivi artikli 2 lõikes 1 (kehtivas raamatupidamisdirektiivi artikli 19a lõikes 1) määratletud avaliku huvi üksused.

40

(41)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 4, millega lisatakse raamatupidamisdirektiivi artikkel 19c VKEde kestlikkusaruandluse standardite kohta.

41

(42)  Vt kavandatava direktiivi põhjendus 23.

42

(43)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punktid 1 ja 3, millega muudetakse raamatupidamisdirektiivi artiklit 1 ja asendatakse artikkel 19a.

43

(44)  Nagu on ette pandud käesoleva otsuse tehnilises lisas.

44

(45)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 4, millega lisatakse raamatupidamisdirektiivi artikkel 19b.

45

(46)  Vt allmärkuses 6 osundatud eurosüsteemi vastus, lk 26.

46

(47)  Vt EKP pangandusjärelevalve, „Juhend kliima- ja keskkonnariskide kohta“, mai 2020, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Kasvuhoonegaaside protokollis (Greenhouse Gas Protocol) eristatakse otseseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ettevõtjate omandis või nende kontrolli all olevatest allikatest (1. tase), kaudseid heitkoguseid elektri-, auru-, kütte- või jahutusenergia ostmisest (2. tase) ning kõiki kaudseid heitkoguseid, sealhulgas eelkõige ettevõtte tootmisahela eelnevas või järgmises etapis (3. tase); vt kasvuhoonegaaside protokolli veebileht ghgprotocol.org.

48

(49)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 4, millega lisatakse raamatupidamisdirektiivi artikli 19b lõike 1 punkti b alapunkt ii.

49

(50)  Vt ka kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 3, millega asendatakse raamatupidamisdirektiivi artikkel 19a ja lisatakse sama artikli lõikele 2 uus punkt d.

50

(51)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 3, millega asendatakse raamatupidamisdirektiivi artikli 19a lõige 2.

51

(52)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 11, millega asendatakse raamatupidamisdirektiivi artikkel 49.

52

(53)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 11, millega asendatakse raamatupidamisdirektiivi artikkel 49.

53

(54)  Vt kavandatava direktiivi põhjendus 35.

54

(55)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2088, 27. november 2019, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

55

(56)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1011, 8. juuni 2016, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

56

(57)  Vt kavandatava direktiivi põhjendus 35.

57

(58)  Vt allmärkuses 6 osundatud eurosüsteemi vastus, lk 29.

58

(59)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 4, millega lisatakse raamatupidamisdirektiivi artikli 19b lõige 1.

59

(60)  Vt kavandatava direktiivi põhjendus 37.

60

(61)  Vt kavandatava direktiivi artikkel 3, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

61

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/11

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999 ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid

(2021/C 446/03)

Alljärgnev teave tehakse teatavaks nõukogu otsuse (ÜVJP) 2020/1999 (mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid) lisas ja nõukogu määruse (EL) 2020/1998 (mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid) I lisas loetletud järgmisele isikutele: Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (nr 4), ZHU Hailun (nr 5), RI Yong Gil (teise nimega RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (nr 10), Abderrahim AL-KANI (teise nimega Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (nr 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (teise nimega Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (nr 13) ja Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (nr 14).

Nõukogu kavatseb säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isikute suhtes uute põhjendustega. Nimetatud isikuid teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule enne 10. novembrit 2021 taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

Euroopa Komisjon

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/12

---

Euro vahetuskurss (1)

29. oktoober 2021

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1645 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,62 |
| DKK | Taani kroon | 7,4389 |
| GBP | Inglise nael | 0,84490 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,9368 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0611 |
| ISK | Islandi kroon | 149,80 |
| NOK | Norra kroon | 9,7495 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,697 |
| HUF | Ungari forint | 360,00 |
| PLN | Poola zlott | 4,6215 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9493 |
| TRY | Türgi liir | 11,1393 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5455 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4383 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,0563 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6255 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5676 |
| KRW | Korea vonn | 1 362,92 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,7447 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4488 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5270 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 556,28 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8222 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,654 |
| RUB | Vene rubla | 82,3284 |
| THB | Tai baat | 38,720 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,5698 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,8048 |
| INR | India ruupia | 87,1830 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1645

JPY

Jaapani jeen

132,62

DKK

Taani kroon

7,4389

GBP

Inglise nael

0,84490

SEK

Rootsi kroon

9,9368

CHF

Šveitsi frank

1,0611

ISK

Islandi kroon

149,80

NOK

Norra kroon

9,7495

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,697

HUF

Ungari forint

360,00

PLN

Poola zlott

4,6215

RON

Rumeenia leu

4,9493

TRY

Türgi liir

11,1393

AUD

Austraalia dollar

1,5455

CAD

Kanada dollar

1,4383

HKD

Hongkongi dollar

9,0563

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6255

SGD

Singapuri dollar

1,5676

KRW

Korea vonn

1 362,92

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,7447

CNY

Hiina jüaan

7,4488

HRK

Horvaatia kuna

7,5270

IDR

Indoneesia ruupia

16 556,28

MYR

Malaisia ringit

4,8222

PHP

Filipiini peeso

58,654

RUB

Vene rubla

82,3284

THB

Tai baat

38,720

BRL

Brasiilia reaal

6,5698

MXN

Mehhiko peeso

23,8048

INR

India ruupia

87,1830

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/13

---

Euro vahetuskurss (1)

2. november 2021

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1603 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,03 |
| DKK | Taani kroon | 7,4399 |
| GBP | Inglise nael | 0,84955 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,8973 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0594 |
| ISK | Islandi kroon | 150,80 |
| NOK | Norra kroon | 9,7920 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,572 |
| HUF | Ungari forint | 359,35 |
| PLN | Poola zlott | 4,6078 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9500 |
| TRY | Türgi liir | 11,0656 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5544 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4389 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,0297 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6260 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5637 |
| KRW | Korea vonn | 1 363,97 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,9158 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4239 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5307 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 570,39 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8135 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,560 |
| RUB | Vene rubla | 83,2159 |
| THB | Tai baat | 38,568 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,5907 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,0730 |
| INR | India ruupia | 86,6040 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1603

JPY

Jaapani jeen

132,03

DKK

Taani kroon

7,4399

GBP

Inglise nael

0,84955

SEK

Rootsi kroon

9,8973

CHF

Šveitsi frank

1,0594

ISK

Islandi kroon

150,80

NOK

Norra kroon

9,7920

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,572

HUF

Ungari forint

359,35

PLN

Poola zlott

4,6078

RON

Rumeenia leu

4,9500

TRY

Türgi liir

11,0656

AUD

Austraalia dollar

1,5544

CAD

Kanada dollar

1,4389

HKD

Hongkongi dollar

9,0297

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6260

SGD

Singapuri dollar

1,5637

KRW

Korea vonn

1 363,97

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,9158

CNY

Hiina jüaan

7,4239

HRK

Horvaatia kuna

7,5307

IDR

Indoneesia ruupia

16 570,39

MYR

Malaisia ringit

4,8135

PHP

Filipiini peeso

58,560

RUB

Vene rubla

83,2159

THB

Tai baat

38,568

BRL

Brasiilia reaal

6,5907

MXN

Mehhiko peeso

24,0730

INR

India ruupia

86,6040

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/14

---

KÄIBEMAKS

KÄIBEMAKSUST VABASTATUD INVESTEERINGUKULD

Loetelu kuldmüntidest, mis vastavad nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ artikli 344 lõike 1 punktis 2 kehtestatud kriteeriumidele (investeeringukulla erikord)

Kehtib 2022. aastal

(2021/C 446/06)

SELGITAV MÄRKUS

| a) | Käesolevas loendis on võetud arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (1) artikliga 345 ette nähtud tähtajaks liikmesriikide poolt komisjonile saadetud andmeid. |
| --- | --- |

a)

Käesolevas loendis on võetud arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (1) artikliga 345 ette nähtud tähtajaks liikmesriikide poolt komisjonile saadetud andmeid.

| b) | Käesolevasse loendisse kantud münte peetakse vastavaks artikli 344 kriteeriumidele ja seetõttu tuleb neid asjaomastes liikmesriikides käsitada investeeringukullana. Seepärast on nende müntide tarnimine vabastatud käibemaksust kogu 2022. kalendriaasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

Käesolevasse loendisse kantud münte peetakse vastavaks artikli 344 kriteeriumidele ja seetõttu tuleb neid asjaomastes liikmesriikides käsitada investeeringukullana. Seepärast on nende müntide tarnimine vabastatud käibemaksust kogu 2022. kalendriaasta jooksul.

| c) | Käibemaksust vabastamist kohaldatakse iga loendisse kantud mündi kõikide emissioonide suhtes, välja arvatud emissioonid, mille puhul müntide puhtusaste on alla 900 tuhandiku. |
| --- | --- |

c)

Käibemaksust vabastamist kohaldatakse iga loendisse kantud mündi kõikide emissioonide suhtes, välja arvatud emissioonid, mille puhul müntide puhtusaste on alla 900 tuhandiku.

| d) | Mündi tarnimise võib siiski vabastada käibemaksust, kui münt ei ole loendisse kantud, aga vastab käibemaksudirektiivis sätestatud käibemaksust vabastamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

d)

Mündi tarnimise võib siiski vabastada käibemaksust, kui münt ei ole loendisse kantud, aga vastab käibemaksudirektiivis sätestatud käibemaksust vabastamise kriteeriumidele.

| e) | Loend on koostatud tähestikulises järjekorras riiginimede ja mündi nimiväärtuste järgi. Mündid loetletakse ühe mündiliigi piires vääringu kasvamise järjekorras. |
| --- | --- |

e)

Loend on koostatud tähestikulises järjekorras riiginimede ja mündi nimiväärtuste järgi. Mündid loetletakse ühe mündiliigi piires vääringu kasvamise järjekorras.

| f) | Loendis kajastab mündi nimiväärtus mündil märgitud vääringut. Kui mündi vääring ei ole kirjutatud ladina tähtedega, on selle mündi nimiväärtus võimaluse korral esitatud loendis sulgudes.






  EMISSIOONIRIIK | MÜNDID |
| --- | --- | --- |
| AFGANISTAN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALBAANIA | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ALDERNEY | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| AMEERIKA ÜHENDRIIGID | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| ANDORRA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARAABIA ÜHENDEMIRAADID | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| ARGENTINA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMEENIA | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AUSTRAALIA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1 /2 SOVEREIGN (= 1 /2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| AUSTRIA | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1 /25 oz „Philharmoniker“)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| BAHAMA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGIA | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BHUTAN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOLIIVIA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSWANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRASIILIA | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BRITI NEITSISAARED | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BULGAARIA | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| COLOMBIA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| COOKI SAARED | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| COSTA RICA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| CÔTE D’IVOIRE | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| DOMINIKAANI VABARIIK | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| ECUADOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EESTI | 100 KROONI |
| EKVATORIAAL-GUINEA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| EL SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| ETIOOPIA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FALKLANDI SAARED | 1 /25 CROWN |
| FIDŽI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPIINID | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTAR | 1 /25 CROWN
  1 /10 CROWN
  1 /5 CROWN
  1 /2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 /25 ROYAL
  1 /10 ROYAL
  1 /5 ROYAL
  1 /2 ROYAL
  1 ROYAL |
| GUATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GUINEA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HIINA | 5 /20 YUAN (1 /20 oz)
  10 /50 YUAN (1 /10 oz)
  25 /100 YUAN (1 /4 oz)
  50 /200 YUAN (1 /2 oz)
  100 /500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| HISPAANIA | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| HOLLANDI ANTILLID | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONGKONG | 1 000 DOLLARS |
| HORVAATIA | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| IDA-KARIIBI RIIGID | 1 DOLLAR
  2,50 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| IIRIMAA | 20 EURO (vermimisaasta 2006-2009)
  100 EURO |
| IISRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| INDIA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONEESIA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRAAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRAAN | (1 /2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1 /4 PAHLAVI)
  (1 /2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| ISLAND | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ITAALIA | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| JAAPAN | 10 000 YEN |
| JAMAICA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JORDAANIA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSLAAVIA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| KAIMANISAARED | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KASAHSTAN | 100 TENGE |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KEENIA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| | |
| KUUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| KÜPROS | 50 POUNDS |
| LEEDU | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LESOTHO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LIBEERIA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LIECHTENSTEIN | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LUKSEMBURG | 175 EURO CENT
  2,5 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| LÕUNA-AAFRIKA | 1 /10 KRUGERRAND
  1 /4 KRUGERRAND
  1 /2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1 /10 oz NATURA
  1 /4  oz NATURA
  1 /2  oz NATURA
  1 oz NATURA
  1 /2 POND
  1 POND
  1 /10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1 /2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| LÕUNA-GEORGIA JA LÕUNA-SANDWICHI SAARED | 4 POUNDS |
| LÕUNA-KOREA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| LÄTI | 5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)
  5 EURO („Zelta atslēdziņa“)
  20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)
  75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)
  1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)
  1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)
  1 LATS („Zelta ābele“)
  5 LATI („Pieclatnieks“)
  10 LATU („Gafelšoneris „Julia Maria““)
  10 LATU („Zelta vēsture“)
  20 LATU („Latvijas monēta“)
  100 LATU apgrozības monēta |
| MACAU | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MADALMAAD | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| MALAISIA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALAWI | 250 KWACHA |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MANI SAAR | 1 /20 ANGEL
  1 /10 ANGEL
  1 /4 ANGEL
  1 /2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1 /25 CROWN
  1 /10 CROWN
  1 /5 CROWN
  1 /2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1 /2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| MARSHALLI SAARED | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURITIUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEHHIKO | 1 /20 ONZA
  1 /10 ONZA
  1 /4 ONZA
  1 /2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MONACO | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOOLIA | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NEPAL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NICARAGUA | 50 CORDOBAS |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NORRA | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| OMAAN | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1 /4 OMANI RIAL
  1 /2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| PAAPUA UUS-GUINEA | 100 KINA |
| PAKISTAN | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PERUU | 1 /5 LIBRA
  1 /2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POOLA | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (erand: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 “)
  200 ZŁOTYCH
  (erand: 200 ZŁOTYCH „100 -lecie Politechniki Warszawskiej“)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PORTUGAL | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| PRANTSUSMAA | 1 /4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  655,97 FRANCS |
| PÕHJA-MARIAANID | 5 DOLLARS |
| RODEESIA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| ROOTSI | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| RUMEENIA | 20 LEI (aastast 1 883 ) |
| RWANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| SAALOMONI SAARED | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| SAINT HELENA | 1 /16 GUINEA
  1 /8 GUINEA
  1 /4 GUINEA
  1 /2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1 /16 SOVEREIGN
  1 /8 SOVEREIGN
  1 /4 SOVEREIGN
  1 /2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| SAKSAMAA | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| SAMBIA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |
| SAMOA | 50 TALA
  100 TALA |
| SAN MARINO | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAUDI ARAABIA | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SEIŠELLID | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SERBIA | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SIERRA LEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1 /4 GOLDE
  1 /2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPUR | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SLOVAKI VABARIIK | 100 EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVEENIA | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMAALIA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SOOME | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| SUDAAN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SURINAME | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVAASIMAA | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| SÜÜRIA | (1 /2 POUND)
  (1 POUND) |
| ŠVEITS | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| ZAIRE | 100 ZAIRES |
| TAANI | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| TAI | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TANSAANIA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1 /2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1 /4 KOULA
  1 /2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTAN DA CUNHA | 1 /16 GUINEA
  1 /8 GUINEA
  1 /4 GUINEA
  1 /2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1 /16 SOVEREIGN
  1 /8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TŠAAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| TŠEHHI VABARIIK | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| TŠEHHOSLOVAKKIA | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| TŠIILI | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| TUNEESIA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURKS JA CAICOS | 100 CROWNS |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| TÜRGI | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1 /2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| UNGARI | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| URUGUAY | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| UUS-MEREMAA | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1 /20 ounce
  3,11 grammes/ 1 /10 ounce
  7,77 grammes/ 1 /4 ounce
  15,56 grammes/ 1 /2 ounce |
| VATIKAN | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| VENEMAA | 1 TSERVONETS (vermimisaasta 1 975 )
  7,5 ROUBLES (vermimisaasta1 897 )
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| VENEZUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| ÜHENDKUNINGRIIK | (1 /3 GUINEA)
  (1 /2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1 /2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |

f)

Loendis kajastab mündi nimiväärtus mündil märgitud vääringut. Kui mündi vääring ei ole kirjutatud ladina tähtedega, on selle mündi nimiväärtus võimaluse korral esitatud loendis sulgudes.

EMISSIOONIRIIK

MÜNDID

AFGANISTAN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALBAANIA

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ALDERNEY

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

ANDORRA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

ARGENTINA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMEENIA

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AUSTRAALIA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1 /2 SOVEREIGN (= 1 /2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

AUSTRIA

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1 /25 oz „Philharmoniker“)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

BAHAMA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGIA

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BHUTAN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOLIIVIA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSWANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRASIILIA

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BRITI NEITSISAARED

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BULGAARIA

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

COLOMBIA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

COOKI SAARED

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

COSTA RICA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

CÔTE D’IVOIRE

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

DOMINIKAANI VABARIIK

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

ECUADOR

1 CONDOR

10 SUCRES

EESTI

100 KROONI

EKVATORIAAL-GUINEA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

EL SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

ETIOOPIA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FALKLANDI SAARED

1 /25 CROWN

FIDŽI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPIINID

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTAR

1 /25 CROWN

1 /10 CROWN

1 /5 CROWN

1 /2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 /25 ROYAL

1 /10 ROYAL

1 /5 ROYAL

1 /2 ROYAL

1 ROYAL

GUATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GUINEA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HIINA

5 /20 YUAN (1 /20 oz)

10 /50 YUAN (1 /10 oz)

25 /100 YUAN (1 /4 oz)

50 /200 YUAN (1 /2 oz)

100 /500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

HISPAANIA

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

HOLLANDI ANTILLID

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONGKONG

1 000 DOLLARS

HORVAATIA

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

IDA-KARIIBI RIIGID

1 DOLLAR

2,50 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

IIRIMAA

20 EURO (vermimisaasta 2006-2009)

100 EURO

IISRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

INDIA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONEESIA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRAAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRAAN

(1 /2 AZADI)

(1 AZADI)

(1 /4 PAHLAVI)

(1 /2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

ISLAND

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ITAALIA

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

JAAPAN

10 000 YEN

JAMAICA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JORDAANIA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSLAAVIA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

KAIMANISAARED

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KASAHSTAN

100 TENGE

KATANGA

5 FRANCS

KEENIA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KIRIBATI

150 DOLLARS

KONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KUUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

KÜPROS

50 POUNDS

LEEDU

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LESOTHO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LIBEERIA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LIECHTENSTEIN

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LUKSEMBURG

175 EURO CENT

2,5 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

LÕUNA-AAFRIKA

1 /10 KRUGERRAND

1 /4 KRUGERRAND

1 /2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1 /10 oz NATURA

1 /4  oz NATURA

1 /2  oz NATURA

1 oz NATURA

1 /2 POND

1 POND

1 /10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1 /2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

LÕUNA-GEORGIA JA LÕUNA-SANDWICHI SAARED

4 POUNDS

LÕUNA-KOREA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

LÄTI

5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)

5 EURO („Zelta atslēdziņa“)

20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)

75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)

1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)

1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)

1 LATS („Zelta ābele“)

5 LATI („Pieclatnieks“)

10 LATU („Gafelšoneris „Julia Maria““)

10 LATU („Zelta vēsture“)

20 LATU („Latvijas monēta“)

100 LATU apgrozības monēta

MACAU

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MADALMAAD

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

MALAISIA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALAWI

250 KWACHA

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MANI SAAR

1 /20 ANGEL

1 /10 ANGEL

1 /4 ANGEL

1 /2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1 /25 CROWN

1 /10 CROWN

1 /5 CROWN

1 /2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1 /2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

MARSHALLI SAARED

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURITIUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEHHIKO

1 /20 ONZA

1 /10 ONZA

1 /4 ONZA

1 /2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MONACO

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOOLIA

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NEPAL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NICARAGUA

50 CORDOBAS

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NORRA

20 KRONER

1 500 KRONER

OMAAN

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1 /4 OMANI RIAL

1 /2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

PAAPUA UUS-GUINEA

100 KINA

PAKISTAN

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PERUU

1 /5 LIBRA

1 /2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POOLA

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(erand: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 “)

200 ZŁOTYCH

(erand: 200 ZŁOTYCH „100 -lecie Politechniki Warszawskiej“)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PORTUGAL

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

PRANTSUSMAA

1 /4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

655,97 FRANCS

PÕHJA-MARIAANID

5 DOLLARS

RODEESIA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

ROOTSI

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

RUMEENIA

20 LEI (aastast 1 883 )

RWANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

SAALOMONI SAARED

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

SAINT HELENA

1 /16 GUINEA

1 /8 GUINEA

1 /4 GUINEA

1 /2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1 /16 SOVEREIGN

1 /8 SOVEREIGN

1 /4 SOVEREIGN

1 /2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

SAKSAMAA

1 DM

50 EURO

100 EURO

SAMBIA

250 KWACHA

500 KWACHA

SAMOA

50 TALA

100 TALA

SAN MARINO

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAUDI ARAABIA

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SEIŠELLID

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SERBIA

10 DINARA

20 DINARA

SIERRA LEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1 /4 GOLDE

1 /2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPUR

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SLOVAKI VABARIIK

100 EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVEENIA

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMAALIA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SOOME

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

SUDAAN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SURINAME

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVAASIMAA

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

SÜÜRIA

(1 /2 POUND)

(1 POUND)

ŠVEITS

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

ZAIRE

100 ZAIRES

TAANI

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

TAI

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TANSAANIA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1 /2 HAU

1 HAU

5 HAU

1 /4 KOULA

1 /2 KOULA

1 KOULA

TRISTAN DA CUNHA

1 /16 GUINEA

1 /8 GUINEA

1 /4 GUINEA

1 /2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1 /16 SOVEREIGN

1 /8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TŠAAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

TŠEHHI VABARIIK

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

TŠEHHOSLOVAKKIA

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

TŠIILI

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

TUNEESIA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURKS JA CAICOS

100 CROWNS

TUVALU

50 DOLLARS

TÜRGI

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1 /2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

UNGARI

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

URUGUAY

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

UUS-MEREMAA

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1 /20 ounce

3,11 grammes/ 1 /10 ounce

7,77 grammes/ 1 /4 ounce

15,56 grammes/ 1 /2 ounce

VATIKAN

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

VENEMAA

1 TSERVONETS (vermimisaasta 1 975 )

7,5 ROUBLES (vermimisaasta1 897 )

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

VENEZUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

ÜHENDKUNINGRIIK

(1 /3 GUINEA)

(1 /2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1 /2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/33

---

Eelteatis koondumise kohta

Juhtum M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 446/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Sky Limited („Sky“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Comcast Corporation (Ameerika Ühendriigid); |
| --- | --- |

—

Sky Limited („Sky“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Comcast Corporation (Ameerika Ühendriigid);

| — | ViacomCBS Inc. („ViacomCBS“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal National Amusements Inc. (Ameerika Ühendriigid); ning |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. („ViacomCBS“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal National Amusements Inc. (Ameerika Ühendriigid); ning

| — | ühisettevõtja („JV“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja („JV“, Ameerika Ühendriigid).

Sky ja ViacomCBS omandavad uue ühisettevõtja JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Sky: valdusettevõtja, kelle tütarettevõtjad tegutsevad kogu audiovisuaalsektori väärtusahelas, peamiselt Ühendkuningriigis, Iirimaal, Saksamaal, Austrias ja Itaalias. Sky kuulub üleilmsele meedia-, tehnoloogia- ja meelelahutusettevõtjale Comcast Corporation (edaspidi „Comcast“). Comcast tegutseb Euroopas peaaegu täielikult Sky ja NBCUniversali (edaspidi „NBCU“) kaudu. NBCU on audiovisuaalsektoris ja kodumeelelahutussektoris tegutsev meedia- ja meelelahutusettevõtja, mis tegeleb DVD-, Blu-ray- ja muusikaplaatide otse tarbijatele levitamisega; |
| --- | --- |

—

Sky: valdusettevõtja, kelle tütarettevõtjad tegutsevad kogu audiovisuaalsektori väärtusahelas, peamiselt Ühendkuningriigis, Iirimaal, Saksamaal, Austrias ja Itaalias. Sky kuulub üleilmsele meedia-, tehnoloogia- ja meelelahutusettevõtjale Comcast Corporation (edaspidi „Comcast“). Comcast tegutseb Euroopas peaaegu täielikult Sky ja NBCUniversali (edaspidi „NBCU“) kaudu. NBCU on audiovisuaalsektoris ja kodumeelelahutussektoris tegutsev meedia- ja meelelahutusettevõtja, mis tegeleb DVD-, Blu-ray- ja muusikaplaatide otse tarbijatele levitamisega;

| — | ViacomCBS: üleilmne meedia- ja meelelahutusettevõtja, mis loob üleilmsele vaatajaskonnale kvaliteetsisu ja kogemusi. ViacomCBSi portfell on praegu jagatud kolme segmenti: televisiooni meelelahutus, kaabelvõrgud ja filmitootmine. ViacomCBS üle on valitsev mõju ettevõtjal National Amusements Inc. |
| --- | --- |

—

ViacomCBS: üleilmne meedia- ja meelelahutusettevõtja, mis loob üleilmsele vaatajaskonnale kvaliteetsisu ja kogemusi. ViacomCBSi portfell on praegu jagatud kolme segmenti: televisiooni meelelahutus, kaabelvõrgud ja filmitootmine. ViacomCBS üle on valitsev mõju ettevõtjal National Amusements Inc.

| — | ühisettevõtja JV: vastloodud ühisettevõtja eesmärgiga i) luua ja käitada nõudevideo voogedastusteenust, mida levitatakse otse tarbijatele interneti kaudu ning kolmandate isikute platvormide ja ühendatud seadmete kaudu, mis sisaldavad audiovisuaalsisu, ning ii) müüa osa ViacomCBSi ja NBCU lineaarseid tasulisi telekanaleid kolmandate osapoolte mitmekanalilise videoprogrammi levitajate kaudu 22 Euroopa riigis, sealhulgas järgmistes EMP riikides: Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Soome, Ungari, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania ja Rootsi. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja JV: vastloodud ühisettevõtja eesmärgiga i) luua ja käitada nõudevideo voogedastusteenust, mida levitatakse otse tarbijatele interneti kaudu ning kolmandate isikute platvormide ja ühendatud seadmete kaudu, mis sisaldavad audiovisuaalsisu, ning ii) müüa osa ViacomCBSi ja NBCU lineaarseid tasulisi telekanaleid kolmandate osapoolte mitmekanalilise videoprogrammi levitajate kaudu 22 Euroopa riigis, sealhulgas järgmistes EMP riikides: Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Soome, Ungari, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania ja Rootsi.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/35

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 446/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Neste Oyj („Neste“, Soome), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj („Neste“, Soome),

| — | Ravago S.A. („Ravago“, Luksemburg). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. („Ravago“, Luksemburg).

Käesolev teatis käsitleb ühiskontrolli, mida Neste ja Ravago kavandavad omandada uue täielikult toimiva ühisettevõtja üle ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Neste: nafta rafineerimine ja turustamine, keskendudes kvaliteetsetele vähesaastavatele mootorikütustele, |
| --- | --- |

—

Neste: nafta rafineerimine ja turustamine, keskendudes kvaliteetsetele vähesaastavatele mootorikütustele,

| — | Ravago: plasti, kummi ja kemikaalide turustamine ning ringlussevõetud polümeeride / komposiitpolümeeride tootmine, |
| --- | --- |

—

Ravago: plasti, kummi ja kemikaalide turustamine ning ringlussevõetud polümeeride / komposiitpolümeeride tootmine,

| — | ühisettevõtja: vedelate plastijäätmete tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja: vedelate plastijäätmete tootmine ja müük.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 446/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Cummins Inc. („Cummins“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Cummins Inc. („Cummins“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal China Petrochemical Corporation (Hiina Rahvavabariik), |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal China Petrochemical Corporation (Hiina Rahvavabariik),

| — | Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT“, Hiina Rahvavabariik). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT“, Hiina Rahvavabariik).

Cummins ja China Petrochemical Corporation omandavad CEHTi üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Cummins on Ameerika Ühendriikides tegutsev diisli- ja alternatiivkütusel töötavate mootorite ning toitesüsteemide projekteerija ja tootja, |
| --- | --- |

—

Cummins on Ameerika Ühendriikides tegutsev diisli- ja alternatiivkütusel töötavate mootorite ning toitesüsteemide projekteerija ja tootja,

| — | China Petrochemical Corporation on Hiina nafta- ja naftakeemiakontsern, mis uurib, rafineerib, töötleb ja müüb maagaasi, bensiini, petrooli, diislikütust, naftakeemiatooteid ja nendega seotud teenuseid, |
| --- | --- |

—

China Petrochemical Corporation on Hiina nafta- ja naftakeemiakontsern, mis uurib, rafineerib, töötleb ja müüb maagaasi, bensiini, petrooli, diislikütust, naftakeemiatooteid ja nendega seotud teenuseid,

| — | CEHT asub Hiinas ning tegeleb vesiniku tootmise elektrolüütiliste süsteemide, eelkõige prootonvahetus-membraanelektrolüütikute arendamise, tootmise, katsetamise, müügi, paigaldamise ja hooldusega. |
| --- | --- |

—

CEHT asub Hiinas ning tegeleb vesiniku tootmise elektrolüütiliste süsteemide, eelkõige prootonvahetus-membraanelektrolüütikute arendamise, tootmise, katsetamise, müügi, paigaldamise ja hooldusega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/38

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 446/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Nijolės Šakočienės šakotis“

ELi nr: PGI-LT-02401 – 20. november 2017

KPN ( ) KGT (X)

1.   KGT nimetus(ed)

„Nijolės Šakočienės šakotis“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Leedu

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Nijolės Šakočienės šakotis“ (nn kuusepuukook) on pidulik pagaritoode, mis on kujult kõrge õõnes koonus, mille pinnal on eri suurusega ogalised „oksaharud“ ja mida küpsetatakse erilises ahjus, lisades spetsiaalse puulusikaga tainast kihthaaval kuuma tule kohal aeglaselt pöörlevale metalltorule. Küpsetis valmistatakse algusest lõpuni kodus traditsioonilisel viisil.

Füüsikalis-keemilised omadused

Niiskusesisaldus: 6,4–7,5 %

Rasvasisaldus: 35,5–38,5 %

Suhkru kogusisaldus: 25,5–27,5 %

Organoleptilised omadused

Välimus: „Nijolės Šakočienės šakotis“ on koonusekujuline, selle välispind on ebaühtlaselt kaetud eri kuju ja suurusega „okstega“, nii et iga toode on välimuselt kordumatu. Toode on kogu pikkuses seest õõnes. (Õõnsal) sisepinnal on niidi ja küpsetuspaberi pressmuster. Toodete kõrgus varieerub vahemikus 30–60 cm. Õõnsa koonuse siseläbimõõt võib olla allosas kuni 20 cm ja ülaosas 10–20 cm. Välisläbimõõt oleneb toote kõrgusest, pealevalatud taina kogusest ja moodustunud „okste“ pikkusest. Allosas võib see olla kuni 40 cm, ülaosas kuni 20 cm.

Kaal: olenevalt koogi kõrgusest ja valatud taina kogusest on kaal 1,0–6,5 kg. Kui kuusepuukooki serveeritakse erilistel puhkudel, asetatakse see lauale lahti lõikamata; muul juhul lõigatakse see 5–30 cm kõrgusteks ratasteks, mis kaaluvad 0,7–3,5 kg, või väiksemateks tükkideks.

Värvus: kollakaspruunist pruunini olenevalt küpsetamise temperatuurist ja kestusest. Välispind on läikiv ja võib olla kahvatum kui sisemus ning „oksad“ on eri värvusega. Lahtilõigatuna on tootel käsnalaadne kihiline sisestruktuur, milles joonistuvad ebaühtlaste rõngastena välja eri värvivarjunditega ebakorrapärased kihid.

Lõhn: tüüpiline pagaritoode, millel on selge või- ja munalõhn ning kerge suitsune varjund.

Maitse: tüüpiline pagaritoode, mõõdukalt magus ja võine, muna maitsega.

Järelmaitse: pärast allaneelamist kerge rasvane järelmaitse.

Tekstuur: mõõdukalt tihke, üsna mure, kuid lõikamisel ei pudene ega purune, ei ole rabe ega krõbe. Lihtne ja meeldiv mäluda. Pärast mälumist jäävad alles peened osakesed.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

| — | 82–87 % rasvasisaldusega või; |
| --- | --- |

—

82–87 % rasvasisaldusega või;

| — | 30–40 % rasvasisaldusega koor või hapukoor; |
| --- | --- |

—

30–40 % rasvasisaldusega koor või hapukoor;

| — | kanamunad; |
| --- | --- |

—

kanamunad;

| — | suhkur; |
| --- | --- |

—

suhkur;

| — | traditsiooniline (veski)kiviga jahvatatud nisujahu. |
| --- | --- |

—

traditsiooniline (veski)kiviga jahvatatud nisujahu.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

| — | koostisosade ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

koostisosade ettevalmistamine;

| — | taina valmistamine; |
| --- | --- |

—

taina valmistamine;

| — | tarvikute ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

tarvikute ettevalmistamine;

| — | koogi vormimine ja küpsetamine; |
| --- | --- |

—

koogi vormimine ja küpsetamine;

| — | koogi jahutamine. |
| --- | --- |

—

koogi jahutamine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Skaistgiriai küla (Kėdainiai piirkond) halduspiirid.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Küpsetist „Nijolės Šakočienės šakotis“ seostatakse geograafilise piirkonnaga tänu toote mainele, mis omakorda tuleneb seda toodet küpsetavate kohalike käsitöönduslike pagarite kogemustest.

Inimtegurid, mis annavad tootele selle erilised omadused.

Toote „Nijolės Šakočienės šakotis“ ainulaadseid omadusi on selle valmistamise pika ajaloo jooksul viimistletud. Kuigi puuduvad kirjalikud andmed või juhised, kuidas seda punktis 4 määratletud piirkonnaga tihedalt seotud küpsetist valmistada, on selle valmistamiseks vajalikku üksikasjalikku teavet ja nõutavaid praktilisi oskusi põlvest põlve edasi antud.

Selles geograafilises piirkonnas valmistatud koogi ainulaadsus ja erilised omadused tulenevad teadmistest ja kogemustest, mida pagarid on põlvkondade vältel kogunud. Kõik see võimaldab saada suurepärase kvaliteedi ja maitsega pagaritoote. Peamised tegurid, mis näitavad, kuidas inimtegevus mõjutab toote maitset ja välimust, on järgmised:

| 1. | taina valmistamise viis, mis on üks peamisi ühtlase kvaliteedi tagajaid. Küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ tootmisprotsessis kasutatakse ainulaadset tainavalmistusmeetodit, mida on üle sajandi rangelt järgitud; |
| --- | --- |

1.

taina valmistamise viis, mis on üks peamisi ühtlase kvaliteedi tagajaid. Küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ tootmisprotsessis kasutatakse ainulaadset tainavalmistusmeetodit, mida on üle sajandi rangelt järgitud;

| 2. | küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ valmistamise ainulaadne viis: jahu segamine kuuma veega ja tainal seista laskmine, mille kestust hindab koogivalmistaja oma teadmiste ja kogemuste põhjal. Taina kuuma veega segamise mõte on panna jahus olevad tärklisegraanulid osaliselt lõhkema, et hõlbustada jahus oleva tärklise lagunemist dekstriinideks, kui tainal lastakse seista. Tänu nendele muutustele jahus moodustub läikiv, intensiivse värvusega koorik küpsetamise ajal kiiremini ja suureneb sisestruktuuri poorsus; need muutused soodustavad aromaatsete ühendite teket ja tärklise aeglast retrogradatsiooni küpsetise hilisema säilitamise ajal, mis tähendab, et koogid liisuvad aeglasemalt ja püsivad kauem värsked, ilma et oleks vaja keemilisi lisandeid; |
| --- | --- |

2.

küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ valmistamise ainulaadne viis: jahu segamine kuuma veega ja tainal seista laskmine, mille kestust hindab koogivalmistaja oma teadmiste ja kogemuste põhjal. Taina kuuma veega segamise mõte on panna jahus olevad tärklisegraanulid osaliselt lõhkema, et hõlbustada jahus oleva tärklise lagunemist dekstriinideks, kui tainal lastakse seista. Tänu nendele muutustele jahus moodustub läikiv, intensiivse värvusega koorik küpsetamise ajal kiiremini ja suureneb sisestruktuuri poorsus; need muutused soodustavad aromaatsete ühendite teket ja tärklise aeglast retrogradatsiooni küpsetise hilisema säilitamise ajal, mis tähendab, et koogid liisuvad aeglasemalt ja püsivad kauem värsked, ilma et oleks vaja keemilisi lisandeid;

| 3. | jahvatamine traditsiooniliste kividega (veskikividega), mida aetakse ringi aeglaselt pöörlevate ja hoolikalt reguleeritud võllidega – see mõjutab toote tekstuuri, nii et toodet on meeldiv ja kerge mäluda. Pärast mälumist jäävad suhu peened osakesed; |
| --- | --- |

3.

jahvatamine traditsiooniliste kividega (veskikividega), mida aetakse ringi aeglaselt pöörlevate ja hoolikalt reguleeritud võllidega – see mõjutab toote tekstuuri, nii et toodet on meeldiv ja kerge mäluda. Pärast mälumist jäävad suhu peened osakesed;

| 4. | toote küpsetamine pööreldes erilises traditsioonilises ahjus kuuma tule kohal, kui korstna tõmme on parajaks reguleeritud. Tegemist on kogemust ja oskusi nõudva tööga, kuna keskkonnatingimused ja atmosfäärirõhk mõjutavad tõmmet oluliselt. Ahi köetakse kuumaks kuiva kasepuuga, millelt tuleb toht eemaldada, kuna see sisaldab vaike; kui toode saab suitsu, mõjutab see selle organoleptilisi, füüsikalisi ja keemilisi omadusi. Tainas valatakse spetsiaalset puulusikat kasutades käsitsi kuumale pidevalt pöörlevale metalltorule. Kuna tainas puutub kuumal torul kuumusega kokku, kõveneb see kohe ja muutub krõbedaks. Tainast valatakse juurde õhukeste kihtidena. Kuna tainast lisatakse ümberringi, moodustuvad küpsetise ümber paljud erinevad „oksad“, ning kuna tainas küpseb kihtidena, tekib kaunis värvimuster. Väga tähtis on tuld kogu aeg reguleerida, et see oleks küpsemise eri etappides õige temperatuuriga. Samuti on oluline hinnata metalltoru pöörlemiskiirust ja seda kohandada, et taina lisamisel kasvaksid kooki kaunistavad „oksad“. Valmistajate aastatepikkused kogemused ning pagari oskused ja osavus aitavad tagada mitte ainult toote eriomast maitset, vaid ka selle erakordselt pilkupüüdvat vormi „okste“ paigutuse, üldise välimuse ja värvuse mõttes. Seetõttu on iga „Nijolės Šakočienės šakotis“ kordumatu välimusega. Teised tootjad valmistavad oma tooteid nüüdisaegsetes elektriahjudes, kasutavad asendusaineid, lõhna- ja maitsetugevdajaid ning värvaineid. Küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ traditsioonilisel valmistamisel asendusaineid, lõhna- ja maitsetugevdajaid ega värvaineid ei kasutata. |
| --- | --- |

4.

toote küpsetamine pööreldes erilises traditsioonilises ahjus kuuma tule kohal, kui korstna tõmme on parajaks reguleeritud. Tegemist on kogemust ja oskusi nõudva tööga, kuna keskkonnatingimused ja atmosfäärirõhk mõjutavad tõmmet oluliselt. Ahi köetakse kuumaks kuiva kasepuuga, millelt tuleb toht eemaldada, kuna see sisaldab vaike; kui toode saab suitsu, mõjutab see selle organoleptilisi, füüsikalisi ja keemilisi omadusi. Tainas valatakse spetsiaalset puulusikat kasutades käsitsi kuumale pidevalt pöörlevale metalltorule. Kuna tainas puutub kuumal torul kuumusega kokku, kõveneb see kohe ja muutub krõbedaks. Tainast valatakse juurde õhukeste kihtidena. Kuna tainast lisatakse ümberringi, moodustuvad küpsetise ümber paljud erinevad „oksad“, ning kuna tainas küpseb kihtidena, tekib kaunis värvimuster. Väga tähtis on tuld kogu aeg reguleerida, et see oleks küpsemise eri etappides õige temperatuuriga. Samuti on oluline hinnata metalltoru pöörlemiskiirust ja seda kohandada, et taina lisamisel kasvaksid kooki kaunistavad „oksad“. Valmistajate aastatepikkused kogemused ning pagari oskused ja osavus aitavad tagada mitte ainult toote eriomast maitset, vaid ka selle erakordselt pilkupüüdvat vormi „okste“ paigutuse, üldise välimuse ja värvuse mõttes. Seetõttu on iga „Nijolės Šakočienės šakotis“ kordumatu välimusega. Teised tootjad valmistavad oma tooteid nüüdisaegsetes elektriahjudes, kasutavad asendusaineid, lõhna- ja maitsetugevdajaid ning värvaineid. Küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ traditsioonilisel valmistamisel asendusaineid, lõhna- ja maitsetugevdajaid ega värvaineid ei kasutata.

Kogu tootmisprotsessis kasutatakse üksnes traditsioonilisi ja looduslikke tooraineid, mis määravad toote organoleptilised ning füüsikalised ja keemilised omadused.

Toote maine määrab geograafiline piirkond

Leedus hakati kuusepuukujulisi kooke küpsetama 19. sajandi lõpus, kõigepealt kloostrites. Kuigi kloostrid hoidsid retsepti saladuses, hakkas see kulinaarne idee 20. sajandi alguses levima, alguses mõisates ja pastoraatides, kuid hiljem asusid seda küpsetist valmistama ka oskustega koduperenaised. Pidulikku hõrgutist valmistati vaid väga erilisteks puhkudeks.

Küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ pagarite esivanemad said selle retsepti kiriku pastoraadi majahoidjalt. Aastate jooksul on toode viimistletud ainulaadse täiuslikkuseni, andes sellele kindlad omadused, ning seoses küpsetisega „Nijolės Šakočienės šakotis“ on kodudes praeguseni säilinud sügavalt juurdunud traditsioonid, mida ei ole mõjutanud kuusepuukookide tööstusliku tootmise kiire levik alates 20. sajandi lõpust.

Määratletud geograafilises piirkonnas on küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ valmistamise erialane ja käsitöönduslik kogemus, mida on siiani põlvest põlve edasi antud. Kuni 1997. aastani valmistati ja müüdi küpsetist „Nijolės Šakočienės šakotis“ ainult tellimuse alusel. 20. sajandi lõpuks olid olemas jaemüügiks tootmise tingimused ja 1997. aastal hakati toodet „Nijolės Šakočienės šakotis“ turustama. Seda kinnitavad esimesed etiketid ja säilinud pakendite spetsiaalsed sildid.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ on pidulik toode, mida armastavad ka punktis 4 määratletud alast palju kaugemal elavad tarbijad.

Algsete pagarite järeltulijad on valmistanud küpsetist „Nijolės Šakočienės šakotis“ määratletud geograafilises piirkonnas sadakond aastat, kasutades sama traditsioonilist meetodit. See tagab, et selle ainulaadse toote eriomadused jäävad samaks ja hoitakse tarbijate usaldust. Seda usaldust tunnustati 2008. aastal, kui VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas (riiklik kulinaarse pärandi fond) andis küpsetisele „Nijolės Šakočienės šakotis“ kulinaarse pärandi sertifikaadi, mis tõendab, et see sisaldab autentse retsepti kohaseid traditsioonilisi koostisosi ja selle valmistamisel kasutatakse traditsioonilisi meetodeid. Rahvusliku pärandtoote sertifikaat, mida Leedu põllumajandusministeerium annab välja alates 2009. aastast, näitab, et küpsetis „Nijolės Šakočienės šakotis“ on oma omaduste, koostise ja tootmismeetodi poolest autentne esivanematelt päranduseks saadud traditsiooniline toode. Seda küpsetist valmistavad ja selle esitasid sertifitseerimisele rahvusliku pärandtoote „Nijolės Šakočienės šakotis“ tootjad, kes on rahvusliku käsitöö meistrid.

Tarbijad eelistavad eeskätt Skaistgiriai külas valmistatud küpsetisi „Nijolės Šakočienės šakotis“, millelt nad ootavad parimat kvaliteeti ja sellele tootele iseloomulikke eriomadusi. Aastatel 2010–2016 tehtud tarbijauuringud näitasid, et üle 90 % tarbijatest teadis Skaistgiriai külas valmistatud kookidest „Nijolės Šakočienės šakotis“, otsis neid kauplustest, väärtustas nende ehtsust ja head kvaliteeti ning võttis neid välismaale reisides meeleldi kaasa kingituseks või suveniiriks (riikliku kulinaarse pärandi fondi 2010., 2012., 2014. ja 2016. aastal korraldatud tarbijauuringud).

Kuna küpsetist „Nijolės Šakočienės šakotis“ valmistatakse traditsioonilisi meetodeid kasutades, on seda tunnustatud tootena, mis edendab Leedu kultuuripärandit. Toote maine ja äratuntavus on mitmesuguste hariduslike meetmete tulemus.

Külalised ja traditsioonilise toidu austajad reisivad Skaistgiriai külla, et proovida küpsetist „Nijolės Šakočienės šakotis“, et näha, kuidas seda oksaogadega kaunistatud hõrgutist valmistatakse ning milliseid traditsioonilisi tarvikuid ja koostisosi kasutatakse, et saada teavet kuusepuukoogi tootmisprotsessi ja selle küpsetamistavade, traditsiooniliste seadmete ja viiside kohta ning proovida kätt selle keeruka toote valmistamisel. Huvilisi tuleb mitte ainult Leedust, vaid ka Ühendkuningriigist, Iirimaalt, Norrast, Rootsist, Ameerika Ühendriikidest, Saksamaalt, Itaaliast, Iisraelist, Horvaatiast, Poolast, Madalmaadest, Jaapanist, Hiinast, Türgist, Rumeeniast, Venemaalt ja mujalt. Välismaalased võtavad küpsetist „Nijolės Šakočienės šakotis“ suveniirina koju kaasa. Toode on hea suveniir, sest see on maitsev ja ilus pagaritoode, mis säilib kaua.

Toodet „Nijolės Šakočienės šakotis“ on tutvustatud näitustel ja messidel välismaal: Ühendkuningriigis, Iirimaal, Saksamaal ja Venemaal. Populaarseks on osutunud erinevad haridusprogrammid ja esitlused, mis on meelitanud Poolas toimunud mitmesugustel üritustel ligi arvukalt külalisi ja pälvinud meedia tähelepanu (Varssavi jõuluturg 2009–2016, Lublin Jogaila mess 2010–2016, Gdanski festival „Vilnius Gdanskis“ 2009–2016, Szczecini festival 2010 ja 2011, Białystoki kesksuve festival 2012–2014, Wrocławi toidufestival 2011 jm).

Leedus osalevad küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ valmistajad korrapäraselt rahvusvahelisel näitusel AgroBalt, muudel messidel, käsitööpäevadel, riiklike pühadega seotud üritustel, rahvafestivalidel ja muudel laatadel ning võidavad seal auhindu.

Küpsetise „Nijolės Šakočienės šakotis“ esitlused nii kodu- kui ka välismaal ning selle populaarse toote valmistamist tutvustavad üritused meelitavad ligi nii maiasmokkasid kui ka teisi festivalil või üritusel osalejaid, kes saavad võimaluse oma oskused proovile panna, mõnikord ka meedia valvsa pilgu all.

Turistide tähelepanu juhitakse piirkonnale iseloomulikule tootele „Nijolės Šakočienės šakotis“ reklaamide, info- ja kokandusväljaannete abil.

Toodet „Nijolės Šakočienės šakotis“ pakutakse ametlikele väliskülalistele kui Leedu kulinaarse pärandi osa.

Toote „Nijolės Šakočienės šakotis“ head nime, kuulsust, mainet ja populaarsust tõendavad järgmised auhinnad: 2009. aastal riikliku kulinaarse pärandi fondi väljaantud diplom „Parim traditsiooniline kuusepuukook 2009“; Leedu põllumajandustoodete ja toiduainete turu reguleerimise ameti tunnustusmärk rahvusliku kulinaarse pärandi edendamise ning traditsioonide kaitsmise ja säilitamise eest, mis anti üle 2009. aastal Iirimaal Dublinis toimunud Kaziukase (Püha Kasimiri) messil; 2010. aastal võitis „Nijolės Šakočienės šakotis“ rahvusvahelisel messil AgroBalt kuldmedali; 2010. aastal hääletati Kaziukase messil parimaks käsitöömeistriks toote „Nijolės Šakočienės šakotis“ pagar ning 2011. aastal valis põllumajandusministeerium sama pagari parimaks traditsioonilise käsitöö meistriks; 2012. aastal andis põllumajandusministeerium ühele pagarile traditsioonilise käsitöö meistri tiitli; 2012. aastal Jogaila messi parima käsitöömeistri diplom (Poola) kategoorias „Parim piirkondlik roog ja piirkondlike kulinaarsete traditsioonide edendamine“; 2012. aastal diplom riikliku kulinaarse pärandi fondi korraldatud konkursil „Leedu kulinaarse pärandi autentsete kohalike traditsioonide edasiandmise, säilitamise ja edendamise“ eest; 2014. aastal põllumajandusministeeriumi tänukiri rahvusliku pärandi edendamise eest Leedu traditsioonilise šakotise valmistamisel; 2014. aastal võitis „Nijolės Šakočienės šakotis“ medali näitusel „Valmistatud Leedus 2014“; 2017. aastal Klaipėda etnokultuuri keskuse diplom ehtsa kuusepuukoogi valmistamise ja traditsioonide edendamise eest.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/43

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2021/C 446/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„TROTE DEL TRENTINO“

ELi nr: PGI-IT-0965-AM02 – 18. september 2020

KGT (X) KPN ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Aadress: Via Galileo Galilei, 43 - 38015 Lavis (TN)

E-post: consorziotroteigp@legalmail.it

Ühendusel Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP on seadusekohane õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☐ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☐

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☐ | Märgistus |
| --- | --- |

☐

Märgistus

| ☐ | Riiklikud nõuded |
| --- | --- |

☐

Riiklikud nõuded

| ☒ | Muu [Pakendamine] |
| --- | --- |

☒

Muu [Pakendamine]

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

Artikli 5 lõige 2 – Kalakasvatus

Otsustatud on lubada ka kalatiikide keraamilist vooderdust, kuna selle omadused erinevad vähe tsemendi omadest ja võivad mõnel juhul hõlbustada tiikide puhastamist. Keraamilise vooderduse kasutamine ei too kaasa negatiivseid muutusi kasvatustavades ega kasvatatava forelli organoleptilistes omadustes. Seetõttu on lauset:

„Tiigid, kus kasvatatakse kalamaimi ja täiskasvanud kalu, tuleb ehitada täielikult tsemendist või mullast ja tsemendist või peavad neil olema tsemendist seinad ja mullast põrandad või peavad nad olema klaaskiust või terasest ning asetsema järjestikku või paralleelselt, nii et taasoksüdeerumine oleks võimalikult suur.“

muudetud järgmiselt:

„Tiigid, kus kasvatatakse kalamaimi ja täiskasvanud kalu, tuleb ehitada täielikult tsemendist või mullast ja tsemendist või peavad neil olema tsemendist seinad ja mullast põrandad või peavad nad olema klaaskiust või terasest või keraamilisest materjalist ning asetsema järjestikku või paralleelselt, nii et taasoksüdeerumine oleks võimalikult suur.“

Ülemaailmse soojenemise ning sellega kaasneva lume- ja sademetehulga muutuse tõttu on kalakasvatuspiirkond oluliselt muutunud, ning seetõttu ei kajasta kalade kasvatamiseks kasutatava vee tootespetsifikaadis esitatud temperatuurid enam tegelikku füüsilist keskkonda, milles Trentino forellikasvandused peavad nüüd tegutsema. Seepärast on vaja tõsta talvekuudel tiikidesse siseneva vee temperatuuri (keskmine temperatuur novembrist märtsini) näitajat 10 °C-lt 12 °C-le. See selgitab artikli 5 lõike 2 punkti a sätet, mille kohaselt ei tohi keskmine temperatuur novembrist märtsini ületada 12 °C.

Muudatus on seega tehtud tootespetsifikaadi artiklis 6, kus viide veetemperatuurile 10 °C on muudetud temperatuuriks 12 °C. Ühtlasi muudetakse 4. augustil 2015 ELTs C 255 avaldatud koonddokumendi punkti 5.

Igapäevase veevahetuse arv ja tiikides sellega seotud kalade loomkoormust käsitlevaid näitajaid on muudetud. Arvestades, et kasutatava vee seisund on suurepärane, oli eesmärk vältida võimalikke, sealhulgas ka ajutisi põudasid või veepuudust, mille puhul peaksid rajatised, kus päevas on üle 10 veevahetuse ja lubatud loomkoormus on 40 kg/m3, vähendama juhul, kui veevahetusi on päevas alla 10, loomkoormust kiiresti 30 kg/m3-ni. Arvestades, et kaitstud geograafilise tähise eriomadusi ei kahjustata, peeti asjakohaseks lisada tabelisse täiendav rida, mis võimaldab ettevõtjatel, kes teevad päevas üle 8 veevahetuse, hoida loomkoormust tasemel kuni 35 kg/m3. Nii on võimalikku veepuudust lühiajalises perspektiivis lihtsamini lahendada. Seetõttu on lauset:

| Igapäevaste veevahetuste arv | Kalade maksimaalne loomkoormus (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 kuni 6 | 25 |
| 6 kuni 10 | 30 |
| üle 10 | 40 |

Igapäevaste veevahetuste arv

Kalade maksimaalne loomkoormus (kg/m3)

2 kuni 6

25

6 kuni 10

30

üle 10

40

muudetud järgmiselt:

| Igapäevaste veevahetuste arv | Kalade maksimaalne loomkoormus (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 kuni 6 | 25 |
| 6 kuni 8 | 30 |
| 8 kuni 10 | 35 |
| üle 10 | 40 |

Igapäevaste veevahetuste arv

Kalade maksimaalne loomkoormus (kg/m3)

2 kuni 6

25

6 kuni 8

30

8 kuni 10

35

üle 10

40

Lubatud toorainete loetelu – sealhulgas teraviljad, nende terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid; õliseemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid ja õlid; kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid; mugulviljade jahu, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid; kalast ja/või koorikloomadest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas õlid; merevetikajahu ja sellest valmistatud saadused; mittemäletsejaliste verest valmistatud tooted ning mittemäletsejalistelt põllumajandusloomadelt saadava töödeldud loomse valgu ning seda valku sisaldava segasööda kasutamine – on asendatud sättega, millega keelatakse järgmiste toorainete kasutamine:

| — | maisi toorõli; |
| --- | --- |

—

maisi toorõli;

| — | maisigluteen; |
| --- | --- |

—

maisigluteen;

| — | maapähklikook või -jahu; |
| --- | --- |

—

maapähklikook või -jahu;

| — | sinepiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted; |
| --- | --- |

—

sinepiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted;

| — | seesamiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted. |
| --- | --- |

—

seesamiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted.

Selle muudatusega on esitatud selgemalt keeld kasutada teatavaid tooraineid, mis võivad toote värvust või maitset negatiivselt mõjutada. See muudatus kehtib ka koonddokumendi punkti 3.3 puhul. Tootespetsifikaadi ja koonddokumendi täpselt ühesugust teksti:

KGTga „Trote del Trentino“ kalalihale omase kvaliteedi tagamiseks on lubatud kasutada järgmisi tooraineid:

| 1) | teraviljad, nende terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid; |
| --- | --- |

1)

teraviljad, nende terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid;

| 2) | õliseemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid ja õlid; |
| --- | --- |

2)

õliseemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid ja õlid;

| 3) | kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid; |
| --- | --- |

3)

kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid;

| 4) | mugulviljade jahu, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid; |
| --- | --- |

4)

mugulviljade jahu, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas valgukontsentraadid;

| 5) | kalast ja/või koorikloomadest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas õlid; |
| --- | --- |

5)

kalast ja/või koorikloomadest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, sealhulgas õlid;

| 6) | merevetikajahu ja sellest valmistatud saadused; |
| --- | --- |

6)

merevetikajahu ja sellest valmistatud saadused;

| 7) | mittemäletsejaliste verest valmistatud tooted. |
| --- | --- |

7)

mittemäletsejaliste verest valmistatud tooted.

Samuti on lubatud kasutada mittemäletsejalistelt põllumajandusloomadelt saadavat töödeldud loomset valku ning seda valku sisaldavat segasööta

on muudetud järgmiselt:

„Lisaks on keelatud järgmiste toorainete kasutamine:

| — | maisi toorõli; |
| --- | --- |

—

maisi toorõli;

| — | maisigluteen; |
| --- | --- |

—

maisigluteen;

| — | maapähklikook või -jahu; |
| --- | --- |

—

maapähklikook või -jahu;

| — | sinepiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted; |
| --- | --- |

—

sinepiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted;

| — | seesamiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted.“ |
| --- | --- |

—

seesamiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted.“

Sööda andmise keeluaeg on selgemalt kindlaks määratud, nii et siin ei osutata enam viimasele söötmispäevale, vaid nuumsööda kasutamise peatamisele. Samuti on otsustatud lubada anda kaladele pärast nuumsööda äravõtmist säilitussööta, tingimusel et seedetrakt on tapmisel tühi.

Muudatuse eesmärk on esitada selgemalt loomade söötmise eeskirjad ja tagada loomade heaolu nõudeid arvestades, et tapmise ajal ei ole seedetraktis seedimata materjali. Seega on peetud vajalikuks täpsustada, et sööda andmise keeluaeg käib nuumsööda kohta. On täheldatud, et mõnel juhul on struktuurilistel põhjustel peatatud nuumsööda andmine kogu tiigis, kust on kalade püüdmist kavandatud üsna mitmeks päevaks, kuid see tähendab, et mõned kalad võivad jääda söödata kuni 15/20 päevaks. Selline söödapuudus ei saa olla täielikus vastavuses loomade heaolu eeskirjadega ning lisaks võib see kaasa tuua lihaste toonuse vähenemise ja seega kaitstud geograafilisele tähisele iseloomulike omaduste kadumise, seda eriti suvel. Seetõttu on lisatud eraldi viide nuumsööda andmise peatamisele ning märgitud, et vajaduse korral võib loomi sööta säilitussöödaga, tingimusel et on täidetud nõuded, milles käsitletakse seedimata materjali puudumist seedetraktis.

Tootespetsifikaadi lauset:

„Enne täiskasvanud kala töötlemiseks saatmist tuleb järgida järgmisi sööda andmise keeluaegu, mis sõltuvad vee temperatuurist ja mida arvestatakse alates viimasele söötmispäevale järgnevast päevast:“

on muudetud järgmiselt:

„Enne täiskasvanud kala töötlemiseks saatmist tuleb järgida järgmisi nuumsööda andmise peatamise perioode, mis sõltuvad veetemperatuurist ja mida arvestatakse alates viimasele söötmispäevale järgnevast päevast:“;

samuti on lisatud lõik:

„Selleks et tagada võimalikult suur loomade heaolu, võib anda loomadele säilitussööta ajavahemikul pärast nuumsööda andmise lõpetamist, tingimusel et seedetrakt on tapmisel tühi.“

Artikli 5 lõige 4 – Pakendamine

Lõiget:

„Töödeldud toodet pakutakse müügiks pealt kiletatud polüstüreenvaagnal ja/või pealt kiletatud polüstüreenkarbis ja/või vaakum- või gaasipakendis.“

on muudetud järgmiselt:

„Lõpptoodet tuleb müüa pealt kiletatud vaagnal ja/või pealt kiletatud polüstüreenkarbis ja/või koos jääga ja/või kilesse pakitud plastkarbis ja/või koos jääga ja/või standardses vaakumpakendis või muus vaakumpakendis ja/või modifitseeritud gaasikeskkonda pakendatult.“

ja lauset:

„Tervelt ja/või roogitult tarbimisse antavad kalad peavad kaaluma vähemalt 200 g.“

on täiendatud järgmiselt:

„Tervelt ja/või roogitult tarbimisse antavate kalade tapaeelne mass peab olema vähemalt 200 g.“

Suurte jaemüüjate nõudmiste rahuldamiseks on eemaldatud viide materjalile, millest vaagnad on valmistatud, et toodet oleks võimalik pakendada vaagnatele, mis on valmistatud mis tahes materjalist, mis sobib kehtivates õigusaktides ettenähtud kasutusotstarveteks. Lisatud on ka tõlgendav selgitus jää kasutamise kohta, plasti tarbimise vähendamist soodustavate korduvkasutatavate plastkarpide kasutamise võimaluse kohta ning selliste vaakumpakendite kohta, mis ei ole standardsed vaakumpakendid. Lõpuks on selgitatud, et tervelt ja/või roogitult müüdud kala miinimumkaal tähendab kala tapaeelset kaalu.

Vastav muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.5.

KOONDDOKUMENT

„Trote del Trentino“

ELi nr: PGI-IT-0965-AM02 – 18. september 2020

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Trote del Trentino“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted.

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega „Trote del Trentino“ tähistatakse liiki vikerforell (Oncorhynchus mykiss (Walbaum)) kuuluvaid lõhelasi, keda on kasvatatud punktis 4 määratletud tootmispiirkonnas. Tarbimisse laskmisel peavad forellid olema järgmiste omadustega: rohekas seljaosa ning mõlemal küljel roosakas triip; valkjas kõhuosa; kehal ning selja- ja sabauimel tumedad täpid. Kala kaalu ja pikkuse vaheline näitaja (condition factor) ei tohi kuni 500 grammi kaaluvate kalade puhul ületada näitajat 1,25 ja üle 500 grammi kuuluvate kalade puhul näitajat 1,35. Kalaliha üldine rasvasisaldus ei tohi ületada 6 %. Liha on valkjas või lõheroosa, tihke, õrna ja lahja tekstuuri ning kerge kalamaitse ja õrna mageveelõhnaga, muda meenutav järelmaitse puudub täielikult. Võõraste maitsete esinemine tootes peab olema piiratud, geosmiini tase peab jääma alla 0,9 μg/kg ning lihaskoe tihkust iseloomustava jõu tippväärtus kokkupressimisel peab olema 4 N või rohkem.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Söödaratsioon peab vastama nõuetele, mis on kujunenud välja kohalikke ja pikaajalisi tavasid aluseks võttes. Seetõttu ei tohi kasutatav sööt sisaldada geneetiliselt muundatud toorainet.

Lisaks on keelatud järgmiste toorainete kasutamine:

| — | maisi toorõli; |
| --- | --- |

—

maisi toorõli;

| — | maisigluteen; |
| --- | --- |

—

maisigluteen;

| — | maapähklikook või -jahu; |
| --- | --- |

—

maapähklikook või -jahu;

| — | sinepiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted; |
| --- | --- |

—

sinepiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted;

| — | seesamiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted. |
| --- | --- |

—

seesamiseemned ja nende töötlemisel saadud valgutooted.

Kooskõlas tootespetsifikaadi eesmärkidega peab antud sööda koostis vastama kalade vajadustele kasvatustsükli eri etappidel.

Kõik kehtivate õigusaktidega kindlaksmääratud ja loomasöödas kasutatavad lisaained on lubatud. Liha lõheroosa värvuse saamiseks kasutatakse karotenoidide rühma kuuluvat astaksantiinipigmenti ja/või muid looduslikke karotenoide.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kalakasvatuse eri etapid, mille alla kuuluvad kalavastse, noorkala ja täiskasvanud kala etapp, ning kalade tapmine peavad toimuma punktis 4 määratletud kasvatuspiirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lõpptoodet tuleb müüa pealt kiletatud vaagnal ja/või pealt kiletatud polüstüreenkarbis ja/või koos jääga ja/või kilesse pakitud plastkarbis ja/või koos jääga ja/või standardses vaakumpakendis või muus vaakumpakendis ja/või modifitseeritud gaasikeskkonda pakendatult.

Mis puutub tooteliikidesse, siis forelli müüakse värske tootena tervelt, roogitult, fileeritult ja/või viilutatult. Tervelt ja/või roogitult tarbimisse antavate kalade tapaeelne kaal peab olema vähemalt 200 g. Fileena ja/või tükeldatult tarbimisse antav toode peab kaaluma vähemalt 90 g.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Igal pakendil/mahutil peab loetavate, kustutamatute, mis tahes muust kirjest selgelt eristatavate tähtedega olema väljend „Indicazione Geografica Protetta“ (kaitstud geograafiline tähis) või lühend „IGP“[KGT].

Viimati osutatud väljend peab olema tõlgitud selle riigi keelde, kus toodet turustatakse. Keelatud on lisada kirjeldusi, mis ei ole sõnaselgelt ette nähtud.

Igal pakendil/mahutil või sellele kinnitataval märgisel peab olema selgesti nähtav järgmine logo. Logo võib olla esitatud ka halltoonides.

Image 1

Igal üksikul pakendil või sellele kinnitataval märgisel peab olema ka Euroopa kaitstud geograafilise tähise (KGT) sümbol. Märgisel või muul vastaval tähisel peab olema märgitud tootja ja/või tootepartii number või viitekood.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

KGTga toote „Trote del Trentino“ tootmispiirkond hõlmab Trento autonoomset provintsi tervikuna ning Brescia provintsi Bagolino kommuuni. Selles piirkonnas asuvad Trentino peamised jõed ning nende kõrvale jäävad orud koos lisajõgedega.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tootmispiirkond on moodustunud mitmest liustiku- ja jõeerosiooni tsükli tekitatud ja üksteise peale kuhjunud kihist. Morfoloogilisest seisukohast on piirkond peamiselt mägine ning sellele on iseloomulikud geoloogilisse substraati õõnestatud rohkem või vähem sügavad orud, mis moodustavad piirkonna valgalad. Toote „Trote del Trentino“ tootmispiirkonna kliima on Alpipiirkonnale iseloomulikult rohkete sademetega, talvekuudel sajab sageli lund ja madalad temperatuurid ei ole haruldased isegi suvel. Forelli tootmiseks kasutatav vesi saadakse täies ulatuses piirkonnas olevatest lumeväljadest ja liustikest. Määratletud piirkonna kliima- ja hüdrogeoloogilised tingimused, mida ei ole võimalik mujale üle kanda või jäljendada, annavad tootele „Trote del Trentino“ omapära, mis teda teistest eristab. Trentino allikatest saadava vee keemiline koostis sisaldab vähem mikroelemente (magneesium, naatrium, kaalium) kui Euroopa vesi keskmiselt ning seetõttu on siinne vesi forelli arenguks väga sobiv. Vooluveekogud, mille vett Trentino forellikasvatused kasutavad, on suurepäraste bioloogiliste omadustega ning nende laiendatud biootiline indeks on suurem kui kaheksa, mis vastab I või II kvaliteediklassile.

Kaitstud geograafilise tähise „Trote del Trentino“ tunnustamise taotlust põhjendatakse asjaoluga, et kõnealune toode erineb muudest samasse klassi kuuluvatest toodetest väga madala kala kaalu ja pikkuse vahelise näitaja ning rasvasisalduse tõttu. Peale selle on lihal tihke, õrn ja lahja tekstuur ning kerge kalamaitse ja õrn mageveelõhn ning forellikasvatuse kalade lihale sageli iseloomulik muda meenutav järelmaitse puudub täielikult.

Toote „Trote del Trentino“ erilised omadused tulenevad eelkõige kasutatavast veest. Seda on ohtralt ning see on suure hapnikusisaldusega, heade keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste omadustega ning madala temperatuuriga, mis jääb novembrist märtsini üldiselt alla 12 °C.

Vesi on külm ja toitainevaene, mistõttu kala kasvab aeglaselt. See küll vähendab saagikust, kuid parandab liha kvaliteeti, näiteks madalat seisukorda ja rasvasisaldust. Kuna vett on ohtralt ja maapind kallakuline, kasutab enamik Trentino forellikasvatusi kaskaadina langeva veega kalatiike, kus vesi looduslikult hapnikuga rikastub. Tänu vee headele omadustele ei arene vetikaid, soovimatuid mikroorganisme ega nende metaboliite, mis annavad kalalihale ebameeldiva maitse, sealhulgas muda järelmaitse, mille põhjuseks on geosmiini rohkus.

Keskkonna kliimatingimused ning inimtegevus kalakasvatuse hooldamisel ja majandamisel seovad toote „Trote del Trentino“ tihedalt tootmispiirkonnaga.

„Trote del Trentino“ kasvatustavad on väga vanad ja põhinevad aastatega välja kujunenud pikkadel traditsioonidel. Tiikidel põhinev kalakasvatustraditsioon ulatub 19. sajandisse, kui 1879. aastal rajati Torbole kalakasvandus, mille eesmärk oli levitada kalakasvatustavasid ja lasta kohalikesse veekogudesse lõhelaste maime. Seejärel rajati 1891. aastal Predazzos, 1902. aastal Giustinos ja 1926. aastal Tiones esimesed eraisikutele kuuluvad kalakasvandused, millele pärast II maailmasõda lisandus hulk teisi. Aastate jooksul säilitati neis kalakasvandustes eraldi kudekarja, mida korrapäraselt uuendati teistest kalakasvandustest või loodusest pärit liinidega, andes seega kasvatatud kalale iseloomuliku eripära edasi tema järglastele.

Lisaks sellele asutati 1975. aastal Trentino forellikasvatajate assotsiatsioon (Associazione dei Troticoltori Trentini), mis mängis tootmispiirkonna forellikasvatuse hoogustamises olulist osa ja aitas nimetusel „Trote del Trentino“ nii kõnekeeles kui ka kaubanduslikus keeles kanda kinnitada, millest annavad tunnistust tolleaegsed arved, märgised ja reklaamid.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Toote spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda aadressil

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

või

põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates rubriigil „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---