# Úradný vestník C 446/2021

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 446 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 643. novembra 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 446

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 643. novembra 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2021/C 446/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2021/C 446/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA |
| 2021/C 446/02 | Stanovisko Európskej Centrálnej Banky zo 7. septembra 2021 k návrhu smernice, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a nariadenie (EÚ) č. 537/2014, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (CON/2021/27) | 2 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA

2021/C 446/02

Stanovisko Európskej Centrálnej Banky zo 7. septembra 2021 k návrhu smernice, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a nariadenie (EÚ) č. 537/2014, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2021/C 446/03 | Oznámenie určené osobám, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/1999 a v nariadení Rady (EÚ) 2020/1998 o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv | 11 |
| | Európska komisia |
| 2021/C 446/04 | Výmenný kurz eura — 29. októbra 2021 | 12 |
| 2021/C 446/05 | Výmenný kurz eura — 2. novembra 2021 | 13 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2021/C 446/06 | Daň z pridanej hodnoty (DPH) – Oslobodenie investičného zlata – Zoznam zlatých mincí, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 344 ods. 1 bode 2 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 (osobitná úprava pre investičné zlato) – Platný na rok 2022 | 14 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2021/C 446/03

Oznámenie určené osobám, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/1999 a v nariadení Rady (EÚ) 2020/1998 o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv

11

Európska komisia

2021/C 446/04

Výmenný kurz eura — 29. októbra 2021

12

2021/C 446/05

Výmenný kurz eura — 2. novembra 2021

13

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2021/C 446/06

Daň z pridanej hodnoty (DPH) – Oslobodenie investičného zlata – Zoznam zlatých mincí, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 344 ods. 1 bode 2 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 (osobitná úprava pre investičné zlato) – Platný na rok 2022

14

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2021/C 446/07 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 36 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2021/C 446/10 | Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 38 |
| 2021/C 446/11 | Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 43 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2021/C 446/07

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

36

INÉ AKTY

Európska komisia

2021/C 446/10

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

38

2021/C 446/11

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(Text s významom pre EHP)

(2021/C 446/01)

Dňa 25. októbra 2021 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32021M10454. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32021M10454. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Prípravné akty

EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/2

---

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

zo 7. septembra 2021

k návrhu smernice, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a nariadenie (EÚ) č. 537/2014, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 29. júna 2021 žiadosť Európskeho parlamentu o stanovisko k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a nariadenie (EÚ) č. 537/2014, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (1) (ďalej len „navrhovaná smernica“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhovaná smernica obsahuje ustanovenia, ktoré patria do oblastí pôsobnosti ECB vrátane uskutočňovania menovej politiky podľa článku 127 ods. 2 prvej zarážky a článku 282 ods. 1 zmluvy, obozretného dohľadu nad úverovými inštitúciami podľa článku 127 ods. 6 zmluvy a prispievania k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú stability finančného systému podľa článku 127 ods. 5 zmluvy. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

1.   Všeobecné pripomienky

| 1.1 | ECB víta cieľ navrhovanej smernice zlepšiť kvantitu, kvalitu a dostupnosť informácií o udržateľnosti v rámci širšej agendy Európskej komisie pre udržateľné financovanie (2) a v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody (3). ECB ďalej víta harmonogram stanovený v navrhovanej smernici a najmä prijatie prvého súboru štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti do októbra 2022. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Súčasný režim Európskej únie (EÚ), pokiaľ ide o zverejňovanie informácií o udržateľnosti podnikov, nezabezpečuje dostatočné, jednotné a porovnateľné informácie pre súkromný sektor ani verejné orgány. Zainteresované strany nedokážu posúdiť vplyv spoločností na udržateľnosť, a najmä na zmenu klímy. Lepšie zverejňovanie informácií o výhľadových ukazovateľoch by nielen umožnilo zainteresovaným stranám monitorovať pokrok spoločností pri zosúlaďovaní ich obchodných modelov a operácií s trajektóriami, ktoré sú v súlade s nízkouhlíkovým hospodárstvom a následne s hospodárstvom s nulovou bilanciou emisií uhlíka, ako sa predpokladá v Európskej zelenej dohode, ale pomohlo by aj posúdiť riziká pre spoločnosti vyplývajúce z potenciálneho preceňovania aktív v prípade nezosúladených trajektórií. V tejto súvislosti navrhovaná smernica podporuje a dopĺňa informácie, ktoré spoločnosti budú musieť zverejňovať podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (4) (ďalej len „nariadenie o taxonómii“), a približuje hospodárstvo EÚ k cieľom Európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Štandardy týkajúce sa zverejňovania informácií o udržateľnosti, ktoré v súčasnosti prevládajú na finančných trhoch, nie sú dostatočné na to, aby zabezpečili, že všetci účastníci trhu riadne pochopia finančné riziká súvisiace s udržateľnosťou a v plnej miere ich ocenia. Obmedzená kvalita a kvantita informácií o udržateľnosti na úrovni podnikov obmedzuje informácie dostupné pre investorov a účastníkov finančného trhu. Znižuje transparentnosť, zvyšuje informačnú asymetriu, poškodzuje porovnateľnosť a vo všeobecnosti bráni rozvoju udržateľného financovania a prijímaniu investičných rozhodnutí na základe dostatočných informácií. Okrem toho, ako sa uvádza aj v odôvodneniach navrhovanej smernice, viaceré investičné rozhodnutia, v ktorých sa primerane nezohľadňujú riziká súvisiace s udržateľnosťou, môžu viesť k zoskupeným a znásobeným účinkom, ktoré majú potenciál vytvárať systémové riziká ohrozujúce finančnú stabilitu (5). Zlý stav zverejňovania informácií o udržateľnosti podnikov navyše bráni regulačným orgánom, orgánom dohľadu, orgánom finančnej stability a centrálnym bankám v primeranom posudzovaní expozície spoločností a úverových a finančných inštitúcií, ktoré využívajú zverejňovanie informácií podnikov pri prijímaní rozhodnutí o financovaní, voči rizikám súvisiacim s udržateľnosťou, a najmä s klímou. ECB preto považuje navrhovanú smernicu za nevyhnutný krok k riešeniu nedostatkov v údajoch, ktorý v súčasnosti bráni rozvoju vhodných rámcov politiky v oblasti udržateľnosti, posudzovania rizík a monitorovania rizík pre finančný sektor (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB považuje navrhovanú smernicu za dôležitý krok smerom k dobudovaniu únie kapitálových trhov, a najmä k rozvoju integrovaných, rozsiahlych a vyspelých zelených kapitálových trhov EÚ, ktoré presahujú hranice jednotlivých krajín (7). Zelená únia kapitálových trhov by ešte viac podporila úlohu EÚ, pokiaľ ide o zelené kapitálové trhy na úrovni celého sveta (8), a tým by posilnila úlohu eura ako globálnej meny. Vytvorili by sa jednotné štandardy a infraštruktúry pre zelené kapitálové trhy EÚ, takže by mohla vo všeobecnosti pôsobiť ako katalyzátor integrácie kapitálových trhov EÚ (9). Najmä štandardizované a spoľahlivé zverejňovanie informácií (o udržateľnosti) je predpokladom, aby sa zaistilo, že investori majú správne a porovnateľné údaje, na základe ktorých môžu prijímať investičné rozhodnutia, a teda je nevyhnutné na podporu alokácie kapitálu na najžiadanejšie projekty naprieč EÚ v súlade s cieľmi jednotného trhu. Výsledná lepšia alokácia kapitálu môže pomôcť zlepšiť súkromné cezhraničné rozdelenie rizík a odolnosť hospodárstva EÚ (10). V tejto súvislosti ECB víta aj skutočnosť, že navrhovaná smernica predpokladá potrebu začleniť informácie o udržateľnosti zverejnené podnikmi do plánovaného jednotného európskeho miesta prístupu (11). Začlenením zverejňovania informácií o udržateľnosti medzi finančné údaje by sa vytvorilo jednotné kontaktné miesto so všetkými dôležitými informáciami o podniku vrátane jeho ekologického záväzku, ktoré by bolo prínosom nielen pre investorov, ale aj pre všetky súkromné a verejné zainteresované strany, ktoré by mali záujem o finančné vykazovanie a vykazovanie informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB podporuje navrhované požiadavky, aby veľké podniky z EÚ a podniky kótované na regulovaných trhoch EÚ vrátane úverových inštitúcií zverejňovali celý rad informácií o cieľoch v oblasti udržateľnosti a pokroku pri ich dosahovaní. Riziko straty dobrého mena, ktorému budú čeliť podniky, ktoré nedodržia svoj záväzok dosiahnuť súlad s Parížskou dohodou, pomôže podporiť trhovú disciplínu a bude predstavovať dôležitý faktor pre stratégie úverových inštitúcií v oblasti riadenia rizík a dosahovania súladu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ECB sa tiež domnieva, že finančné inštitúcie by s cieľom zlepšiť transparentnosť a podporiť riadne monitorovanie zo strany orgánov dohľadu, najmä pokiaľ ide o klimatické a environmentálne riziká, mali zverejňovať svoje plány prechodu na udržateľnosť a dekarbonizácie vrátane strednodobých a dlhodobých cieľov a informácií o tom, ako plánujú znížiť svoju environmentálnu stopu, ako navrhuje Komisia v novej stratégii udržateľného financovania (12). Môže ísť o účinný nástroj na nasmerovanie finančného systému k jasným medzníkom na dosiahnutie súladu s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou. Príslušným orgánom by sa mali poskytnúť nástroje na monitorovanie rizík vyplývajúcich z nesúladu portfólií úverových inštitúcií s cieľmi prechodu a reagovanie na ne. |
| --- | --- |

1.6

2.   Význam navrhovanej smernice z hľadiska cieľov a úloh ECB a Eurosystému

| 2.1 | Otázky súvisiace s udržateľnosťou, a najmä so zmenou klímy, môžu ovplyvniť spôsob, akým centrálne banky uskutočňujú svoje mandáty, ako sa uvádza ďalej (13). ECB v rámci svojich úloh v oblasti prudenciálneho dohľadu a svojho príspevku k finančnej stabilite podporuje politické úsilie EÚ zamerané na zlepšenie identifikácie a riadenia finančných rizík súvisiacich s udržateľnosťou s cieľom zvýšiť bezpečnosť a zdravie úverových inštitúcií a stabilitu finančného systému. V tejto súvislosti dostatočne komplexné a podrobné zverejňovanie informácií o environmentálnych rizikách takisto umožní trhové oceňovanie súvisiacich rizík v súlade so zásadou otvoreného trhového hospodárstva (14). Takéto postupy zverejňovania informácií by okrem toho tiež zlepšili schopnosť Eurosystému monitorovať a posudzovať vplyv zmeny klímy na transmisiu menovej politiky. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Význam pre menovú politiku

| 2.2.1 | Zmena klímy a prechod na udržateľnejšie hospodárstvo ovplyvňujú výhľad cenovej stability, hlavného cieľa ESCB, prostredníctvom vplyvu, ktorý majú na makroekonomické ukazovatele, ako je inflácia, produkcia, zamestnanosť, úrokové sadzby, investície a produktivita, na finančnú stabilitu a na transmisiu menovej politiky (15). Fyzické riziká a riziká prechodu spojené so zmenou klímy môžu mať okrem iného vplyv na oceňovanie a úverovú bonitu spoločností s následnými nepriaznivými účinkami na úverové inštitúcie a finančný systém (16). Hoci metodiky na posudzovanie rozsahu rizík súvisiacich s klímou pre banky a finančnú stabilitu sa stále vyvíjajú, dostupné odhady naznačujú, že vplyv týchto rizík bude pravdepodobne významný (17). To by zase mohlo ovplyvniť transmisiu menovej politiky, napríklad prostredníctvom straty hodnoty aktív a náhleho precenenia finančných rizík súvisiacich s klímou. Okrem toho, pokiaľ ide o bankový sektor, hodnota zábezpeky sa môže znížiť a môžu sa vyskytnúť úverové straty, čo by mohlo narušiť kapitálovú a likviditnú pozíciu úverových inštitúcií a ostatných finančných sprostredkovateľov, a tým oslabiť ich schopnosť smerovať finančné prostriedky do reálnej ekonomiky. Sieť centrálnych bánk a orgánov dohľadu pre ekologizáciu finančného systému (Network for Greening the Financial System – NGFS) preto odporúča, aby centrálne banky zvážili možné účinky zmeny klímy na hospodárstvo. Sieť NGFS tvrdí, že tieto účinky môžu byť pre menovú politiku dôležité aj v prípade, že sa prejavia len nad rámec bežného strednodobého horizontu menovej politiky (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Okrem toho musí Eurosystém pri plnení svojho cieľa cenovej stability zabezpečiť prostredníctvom rámca na kontrolu rizika primeranú ochranu svojej súvahy pred rizikom. Eurosystém preto musí identifikovať, monitorovať a zmierňovať riziká, ktoré sa spájajú s jeho zmluvnými stranami, so zábezpekou, ktorú prijíma pri refinančných operáciách, a s držbou aktív z priamych obchodov, a to aj v rámci nemenovopolitického portfólia. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | V tejto súvislosti by lepšie postupy zverejňovania informácií o udržateľnosti podnikov výrazne zlepšili schopnosť Eurosystému monitorovať a posudzovať vplyv zmeny klímy na transmisiu menovej politiky, riešiť finančné riziká súvisiace s klímou, ktoré už sú v jeho súvahe, a zabezpečovať primeranú ochranu súvahy Eurosystému pred rizikom. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Eurosystém okrem toho zavedie požiadavky na zverejňovanie informácií o aktívach súkromného sektora ako nové kritérium akceptovateľnosti alebo ako základ pre diferencovaný prístup ku kolaterálu a nákupom aktív, ako už oznámil v akčnom pláne integrácie aspektov klimatických zmien do svojej stratégie menovej politiky (19). V týchto požiadavkách sa zohľadnia politiky a iniciatívy EÚ vrátane navrhovanej smernice, a tým sa podporia jednotné postupy zverejňovania informácií na trhu. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Význam pre finančnú stabilitu

| 2.3.1 | Cieľ navrhovanej smernice, ktorým je zabezpečiť spoľahlivé, jednotné a porovnateľné informácie o vystavení podnikov v rôznych sektoroch rizikám súvisiacim so zmenou klímy, je nevyhnutným predpokladom presného posudzovania finančných rizík vyplývajúcich zo zmeny klímy (20). Lepšie zverejňovanie informácií o udržateľnosti založené na jednotných štandardoch vykazovania a ich predkladanie v strojovo čitateľnej forme by výrazne posilnilo schopnosť ECB monitorovať a riešiť vplyv zmeny klímy na finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Význam pre prudenciálny dohľad nad úverovými inštitúciami

| 2.4.1 | Od významných inštitúcií, nad ktorými ECB vykonáva priamy dohľad, sa očakáva, že budú zverejňovať informácie o klimatických rizikách, ktoré sú významné (21). Predovšetkým sa očakáva, že budú zverejňovať informácie o emisiách skleníkových plynov za celú skupinu vrátane nadväzujúcich emisií v odberateľskom reťazci, ako aj kľúčové výkonnostné ukazovatele (key performance indicators – KPI) a kľúčové rizikové ukazovatele (key risk indicators – KRI), ktoré používajú na účely stanovovania stratégie a riadenia rizík (22). ECB má okrem toho v úmysle vypracovať nové ukazovatele, ktoré pomôžu posúdiť uhlíkovú stopu úverových inštitúcií (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) okrem toho v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 449a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (24) (ďalej len „nariadenie o kapitálových požiadavkách“) uverejnil v marci 2021 návrh vykonávacích technických predpisov (25), v ktorých navrhuje porovnateľné kvantitatívne zverejnenia informácií o rizikách prechodu a fyzických rizikách súvisiacich so zmenou klímy pre určité úverové inštitúcie vrátane informácií o expozíciách voči aktívam súvisiacim s uhlíkom a aktívam, ktoré sú vystavené chronickým a akútnym zmenám klímy. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Spoľahlivé a porovnateľné údaje od spoločností súvisiace s klímou a životným prostredím sú preto kľúčové, aby finančné inštitúcie vrátane úverových inštitúcií mohli správne počítať a následne zverejňovať klimatické a environmentálne ukazovatele vrátane príslušných informácií podľa prudenciálneho rámca. Návrh na rozšírenie súčasného rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ (26) (ďalej len „smernica o zverejňovaní nefinančných informácií“) na všetky veľké podniky podporí úsilie inštitúcií zbierať príslušné údaje. Podrobnejšie požiadavky navrhovanej smernice a navrhovaná digitalizácia požadovaných údajov umožnia ich zber jednotným spôsobom. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Význam pre zber štatistických informácií

| 2.5.1 | Článok 5 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky udeľuje ECB právomoc s pomocou národných centrálnych bánk zbierať štatistické informácie, ktoré sú potrebné na vykonávanie úloh Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) a prispievať k zbližovaniu pravidiel a praktík, ktorými sa riadi zber, zostavovanie a šírenie štatistických údajov v oblasti jej pôsobnosti. ECB sa pri vykonávaní svojich úloh a činností v čo najväčšej možnej miere spolieha na existujúce údaje, aby obmedzila záťaž spravodajských jednotiek. Ako už bolo uvedené, dostupnosť vysokokvalitných informácií o udržateľnosti na podrobnej a agregovanej úrovni je nevyhnutným predpokladom prijímania rozhodnutí na základe dostatočných informácií v súvislosti s vykonávaním menovej politiky, prudenciálnym dohľadom nad úverovými inštitúciami a prispievaním k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú stability finančného systému. V tejto súvislosti by vypracovanie štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré stanovujú informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o faktoroch udržateľnosti, umožnilo ECB lepšie plniť svoje funkcie zostavovaním štatistických ukazovateľov týkajúcich sa udržateľného financovania (27). To by potom ECB umožnilo potenciálne zlepšiť vlastné zbieranie štatistických informácií s cieľom zohľadniť faktory environmentálnej udržateľnosti a zamerať sa na ne. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Z týchto dôvodov ECB víta to, že podľa navrhovanej smernice budú podniky vypracúvať svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti v jednotnom elektronickom formáte vykazovania (XHTML) (28). Množstvo údajov, ktoré pri vykonávaní navrhovanej smernice získa, by malo byť v súlade s cieľmi dátovej stratégie EÚ a stratégie v oblasti digitálnych financií (29), a to najmä s cieľom vytvoriť jednotný trh, na ktorom môžu údaje prúdiť v rámci EÚ a naprieč sektormi, aby sa využil potenciál údajov novej generácie vo verejnom záujme a aby sa podporilo financovanie založené na údajoch. Splnenie týchto cieľov by oficiálnym štatistikom pomohlo zlepšiť význam, včasnosť a hĺbku údajov a metaúdajov. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | S týmto cieľom ECB dôrazne podporuje myšlienku, aby vykazujúce subjekty používali ako jedinečné identifikátory na splnenie požiadaviek na vykazovanie medzinárodne dohodnuté štandardy, ako je globálny identifikátor právneho subjektu podľa odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká z roku 2020 (30), alebo iné dohodnuté štandardy. ECB sa domnieva, že ak sa v prípadoch, keď to je možné, budú v štandardoch vykazovania, ktoré sa majú vypracovať, používať tieto identifikátory, zlepší sa spoľahlivosť štatistických informácií, ako aj ich rozsah, pretože údaje o udržateľnosti podnikov bude možné prepojiť s inými zdrojmi štatistických informácií zozbieraných ESCB (napr. s údajmi o individuálnej súvahe a/alebo s údajmi o jednotlivých bankových úveroch AnaCredit), čím sa uľahčí analytická práca a podporí tvorba politiky. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Nemenovopolitické portfóliá

| 2.6.1 | Spoľahlivé údaje o otázkach udržateľnosti budú rovnako kľúčové aj pre udržateľné investície do nemenovopolitických portfólií. Eurosystém sa nedávno dohodol na spoločnom postoji k udržateľným a zodpovedným investíciám do nemenovopolitických portfólií v eurách v spojitosti s klimatickými zmenami s cieľom začať v nasledujúcich dvoch rokoch zverejňovať informácie súvisiace s klímou v spojitosti s týmito typmi portfólií (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Uplatňovanie navrhovanej smernice na centrálne banky

| 3.1 | V navrhovanej smernici sa stanovuje, že členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať povinnosť zverejňovať informácie o udržateľnosti na určité podniky vylúčené z rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (32) (ďalej len „smernica o kapitálových požiadavkách“) vrátane centrálnych bánk (33). Keďže určité centrálne banky podľa smernice o účtovníctve skutočne možno považovať za podniky (34), a preto by v zásade patrili do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, možnosť, aby dotknuté členské štáty vylúčili centrálne banky z tohto rozsahu pôsobnosti, je vítaná. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Hoci ECB nepatrí do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, spoločné štandardy vykazovania informácií podľa navrhovanej smernice by mohli byť prínosom pre jej vlastné zverejňovanie informácií v rozsahu, v akom ich možno prispôsobiť osobitným účelom ECB. ECB už napríklad v roku 2021 začala pracovať na rozšírení svojho existujúceho rámca pre vykazovanie environmentálnych informácií tak, aby zahŕňal hospodárske otázky, otázky riadenia a sociálne otázky, so zreteľom na požiadavky smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (35). ECB má v úmysle začať zverejňovať informácie o udržateľnosti v roku 2022 vo vzťahu k činnosti ECB v roku 2021 (36). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ako už bolo uvedené, Eurosystém sa zaviazal začať v nasledujúcich dvoch rokoch zverejňovať informácie o svojich nemenovopolitických portfóliách v eurách týkajúce sa klimatických zmien (37) a od prvého štvrťroka 2023 začne zverejňovať informácie o aktívach nakúpených v rámci menovopolitického programu nákupu aktív podnikového sektora týkajúce sa klimatických zmien. Navyše, vykonávanie nedávno predstaveného akčného plánu ECB s cieľom integrácie aspektov klimatických zmien do svojej stratégie menovej politiky bude prinajmenšom v súlade s pokrokom dosiahnutým v súvislosti s politikami a iniciatívami EÚ v oblasti zverejňovania a vykazovania informácií o environmentálnej udržateľnosti, a to vrátane súladu s navrhovanou smernicou (38). Zverejňovaniu informácií Eurosystému o udržateľnosti by vzhľadom na súčasný nedostatok vysokokvalitných údajov výrazne prospelo zverejňovanie informácií zo strany podnikov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, keď budú k dispozícii. Podpora štandardizácie vykazovania informácií súvisiacich so zmenami klímy by preto mohla spôsobiť, že štandardy zverejňovania informácií podľa navrhovanej smernice by následne mohli uľahčiť budúce zverejňovanie informácií Eurosystému o klíme. ECB zváži, či by spoločné štandardy vykazovania alebo ich časti bolo možné v budúcnosti použiť ako základ pre jej vlastné zverejňovanie informácií o klíme, pričom bude dbať na osobitosti úloh a cieľov ECB. |
| --- | --- |

3.3

4.   Rozsah pôsobnosti navrhovanej smernice

| 4.1 | Podľa navrhovanej smernice by sa zverejňovanie informácií o udržateľnosti od 1. januára 2023 stalo povinným pre všetky veľké podniky a od 1. januára 2026 pre všetky malé a stredné podniky, ktorých prevoditeľné cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu EÚ (39). ECB víta rozšírenie rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice na všetky veľké podniky podľa vymedzenia v smernici o účtovníctve v porovnaní s užším rozsahom pôsobnosti podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií, v ktorej sa vyžadovalo povinné zverejňovanie informácií len od veľkých subjektov verejného záujmu s aspoň 500 zamestnancami (40). ECB tiež víta rozšírenie rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice na malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), ktoré sú kótované na regulovaných trhoch EÚ. Rozšírenie rozsahu zverejňovania informácií podnikov je potrebné na to, aby mohli finančné inštitúcie, a najmä úverové inštitúcie, jednoduchšie plniť svoje vlastné požiadavky na zverejňovanie informácií o udržateľnosti, a umožní im to riadiť svoje expozície voči rizikám súvisiacim s udržateľnosťou, a najmä s klímou. Najmä MSP zohrávajú v európskom hospodárstve ústrednú úlohu a okrem toho, že sú vystavené rizikám súvisiacim s klímou, zohrávajú aj dôležitú úlohu pri zabezpečovaní prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo. Získavanie spoľahlivých, jednotných a porovnateľných zverejnených informácií o udržateľnosti od MSP je preto dôležité pre všetky zainteresované strany vrátane, ako už bolo uvedené, finančných inštitúcií, ktoré potrebujú získať príslušné informácie o svojich protistranách, aby mohli zlepšiť vlastné riadenie rizík a prijímať rozhodnutia o financovaní v súvislosti s MSP na základe dostatočných informácií. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ECB zároveň uznáva, že administratívna záťaž spojená s dodatočnými požiadavkami na vykazovanie môže mať neprimeraný vplyv na menšie spoločnosti, a zdôrazňuje, že je dôležité zabrániť nadmernému administratívnemu zaťaženiu MSP. V tejto súvislosti ECB víta, že navrhovaná smernica sa usiluje zmierniť dodatočné zaťaženie menších spoločností spojené s vykazovaním tým, že stanovuje prístup postupného zavádzania a zjednodušené štandardy vykazovania pre kótované MSP, ktoré má vypracovať Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo (41). Tento primeraný prístup by mal takisto zabezpečiť, aby dodatočné požiadavky na vykazovanie pre úverové inštitúcie týkajúce sa ich protistrán nemali nepriaznivý vplyv na prístup MSP k financovaniu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Hoci ECB z uvedených dôvodov vo všeobecnosti podporuje primeraný prístup k MSP, zastáva názor, že harmonogram uplatňovania zjednodušených štandardov vykazovania by sa mohol urýchliť v porovnaní s aktuálnym predpokladom v navrhovanej smernici. Okrem toho bude dôležité, aby zjednodušené štandardy vykazovania navrhnuté pre MSP zaistili dostatočnú úroveň porovnateľných a jednotných informácií, ktoré umožnia primerané posúdenie rizík súvisiacich s udržateľnosťou a zosúladenie príslušných MSP s prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ECB poznamenáva, že väčšina častí navrhovanej smernice by sa vzťahovala aj na úverové inštitúcie. Od úverových inštitúcií sa podľa navrhovanej smernice bude predovšetkým vyžadovať, aby zverejňovali informácie o udržateľnosti. Zo súčasného navrhovaného znenia však nie je jasné, či sa navrhovaná smernica má vzťahovať na všetky úverové inštitúcie bez ohľadu na veľkosť, alebo len na úverové inštitúcie, ktoré sa považujú za veľké podniky alebo za podniky, ktorých prevoditeľné cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovaných trhoch EÚ. V odôvodneniach navrhovanej smernice (42) sa uvádza, že úverové inštitúcie by mali podliehať požiadavkám na vykazovanie informácií o udržateľnosti za predpokladu, že spĺňajú určité kritériá veľkosti. Toto obmedzenie uplatniteľnosti na úverové inštitúcie na základe určitých kritérií veľkosti však jasne nevyplýva z článkov navrhovanej smernice (43). Príslušné ustanovenia by bolo možné vykladať tiež tak, že stanovujú, že koordinačné opatrenia sa na úverové inštitúcie budú vzťahovať bez ohľadu na veľkosť. ECB v súlade s legislatívnym zámerom navrhovanej smernice vyjadreným v odôvodneniach navrhuje objasniť tento bod tak, aby požiadavkám na vykazovanie informácií o udržateľnosti podliehali len úverové inštitúcie, ktoré spĺňajú aj kritériá veľkosti (44). Okrem toho by sa mala zabezpečiť minimálna harmonizácia s rozsahom zverejňovania informácií o environmentálnych a sociálnych rizikách a rizikách v oblasti správy a riadenia podľa nariadenia o kapitálových požiadavkách, a to najmä s článkom 449a uvedeného nariadenia, podľa ktorého sa pri posudzovaní toho, či sa úverová inštitúcia považuje za veľkú, zohľadňujú kritériá veľkosti aj zložitosti. |
| --- | --- |

4.4

5.   Povinné spoločné štandardy vykazovania

| 5.1 | Navrhovanou smernicou sa zavedú povinné spoločné štandardy vykazovania, ktoré Komisia prijme ako delegované akty (45). Dostatočne kvalitné spoločné štandardy vykazovania, ktoré sú základom porovnateľného, transparentného a spoľahlivého zverejňovania informácií o udržateľnosti, sú nevyhnutné na vypracovanie porovnateľnejších a spoľahlivejších metrík udržateľnosti, správne posúdenie (finančných a nefinančných) rizík súvisiacich s udržateľnosťou, a teda aj oceňovanie aktív a kalibráciu opatrení na kontrolu rizika. Úverovým inštitúciám by to pomohlo pri riadení rizík, internom vykazovaní informácií a zverejňovaní informácií o environmentálnych a sociálnych rizikách a rizikách v oblasti správy a riadenia a centrálnym bankám a orgánom dohľadu by to pomohlo, ako už bolo uvedené, pri vykonávaní analýz a začleňovaní aspektov súvisiacich s klímou do vykonávania svojich mandátov (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | V súlade s obsahom navrhovanej smernice by spoločné štandardy vykazovania, ktoré sa majú prijať, mali obsahovať aj hľadisko dvojitej významnosti so zameraním na otázky, ktoré ovplyvňujú výkonnosť, pozíciu a vývoj spoločností („finančná významnosť“), ale aj na informácie o širšom environmentálnom a sociálnom vplyve spoločností („environmentálna a sociálna významnosť“). Spoločné štandardy vykazovania by mali zahŕňať minimálne štandardizované a porovnateľné položky údajov, ktoré sú relevantné pre analýzu finančných rizík súvisiacich s klímou, a to rizík prechodu aj fyzických rizík (47). Patria sem napríklad geografické umiestnenie a obchodné činnosti aktív/facilít a súvisiace environmentálne tlaky, sektorová klasifikácia podnikov a príslušná sektorová koncentrácia finančných expozícií, emisie skleníkových plynov (rozsahov 1 – 3) (48) a uhlíková náročnosť. Spoločné štandardy vykazovania by mali obsahovať jasné usmernenia o metodikách, ktoré sa používajú na kvantifikáciu finančného vplyvu rizík súvisiacich so zmenou klímy na podnik zverejňujúci informácie. ECB tiež víta skutočnosť, že v navrhovanej smernici sa ustanovuje prijatie delegovaných aktov stanovujúcich informácie, ktoré musia podniky vykazovať, ktoré sú špecifické pre odvetvie, v ktorom pôsobia (49). V súlade s tým, čo už je obsiahnuté v navrhovanej smernici, by sa v spoločných štandardoch vykazovania malo ustanoviť aj komplexné a porovnateľné zverejňovanie informácií o politikách, ktoré podniky vykonávajú s cieľom riešiť a riadiť potenciálny vplyv týchto rizík (50). V tejto súvislosti by štandardy vykazovania mali zahŕňať kvantitatívne ukazovatele, ktoré presahujú prevažne kvalitatívny charakter existujúceho zverejňovania informácií a ktoré by podporili použiteľnosť a porovnateľnosť zverejnených informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | V tejto súvislosti ECB víta aj začlenenie výhľadových cieľov do návrhu. V smernici o zverejňovaní nefinančných informácií v súčasnosti chýbajú výhľadové metriky udržateľnosti, ktoré sú však kľúčovým prvkom pre včasnú identifikáciu rizík a proaktívnu formuláciu zmierňujúcich reakcií. Ide o nevyhnutnú zložku pre stanovenie cieľov a analýzu scenárov. ECB preto dôrazne podporuje ustanovenie v navrhovanej smernici, podľa ktorého by informácie, ktoré sa majú vykazovať, mali zahŕňať „[plány] podniku na zabezpečenie toho, aby jeho obchodný model a obchodná stratégia boli zlučiteľné s prechodom na udržateľné hospodárstvo a s obmedzovaním globálneho otepľovania na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou“ (51). Takéto výhľadové informácie by mali byť vyjadrené štandardizovaným a ľahko porovnateľným spôsobom, podložené harmonizovanými metodikami a mali by ich externe overovať tretie strany, ako sa stanovuje v navrhovanej smernici, aby sa zabezpečila ich dôveryhodnosť a spoľahlivosť. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | V navrhovanej smernici sa predpokladá konzultácia s ECB o štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti a uvádza sa v nej, že ak sa ECB rozhodne predložiť k týmto štandardom stanovisko, mala by to urobiť do dvoch mesiacov odo dňa, keď s ňou Komisia konzultovala (52). ECB je pripravená predložiť takéto stanovisko v rámci navrhovanej dvojmesačnej lehoty. ECB okrem toho víta veľkú dôležitosť, ktorá sa v súvislosti s legislatívnym procesom delegovaných aktov pripisuje verejným orgánom a európskym inštitúciám (53), a bude sa usilovať o spoluprácu medzi nimi. |
| --- | --- |

5.4

6.   Súlad s inými právnymi predpismi EÚ

| 6.1 | ECB dôrazne podporuje deklarovaný cieľ navrhovanej smernice, ktorým je zabezpečiť súlad štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti s požiadavkami stanovenými v iných právnych predpisoch EÚ (54). Štandardy by sa mali predovšetkým zosúladiť s požiadavkami na zverejňovanie informácií stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (55) a mali by zohľadňovať základné ukazovatele a metodiky stanovené v rôznych delegovaných aktoch prijatých podľa nariadenia o taxonómii, požiadavky na zverejňovanie informácií vzťahujúce sa na správcov referenčných hodnôt podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 (56), minimálne štandardy na vytvorenie referenčných hodnôt EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčných hodnôt EÚ v súlade s Parížskou dohodou, ako aj prácu, ktorú uskutočnil Európsky orgán pre bankovníctvo pri vykonávaní požiadaviek piliera III na zverejňovanie informácií podľa nariadenia o kapitálových požiadavkách (57). ECB podporuje iniciatívy, ktorých cieľom je zabezpečiť jednotnosť a minimalizovať zložitosť povinností vykazovať informácie vyplývajúcich z rôznych legislatívnych textov. Duplicita povinností a nejednotnosť vymedzení pojmov, rozsahu a cieľov platných požiadaviek prinášajú podnikom zbytočné komplikácie a spôsobujú nejednoznačnosť (58) a celkovo znižujú transparentnosť a medzinárodnú príťažlivosť regulačného rámca EÚ. Ak takéto nadbytočné a nejednotné ustanovenia nemožno zosúladiť syntézou štandardov EÚ pre vykazovanie informácií o udržateľnosti, ako je to v prípadoch, keď vyplývajú z legislatívnych textov, Komisia by mala zvážiť celkovú revíziu legislatívneho rámca v oblasti udržateľného financovania vrátane možných cielených zmien právnych predpisov na zefektívnenie a zjednodušenie legislatívneho prostredia. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ECB zdôrazňuje, že navrhovaná smernica by sa mala usilovať o úplné zosúladenie s ostatnými legislatívnymi aktmi EÚ a mala by minimalizovať a v ideálnom prípade odstrániť riziko súčasnej alebo budúcej nejednotnosti, ktorá sa môže dynamicky objaviť pri tom, ako sa budú rôzne legislatívne nástroje v priebehu času paralelne vyvíjať. Keďže všetky uvedené legislatívne nástroje sú vzájomne prepojené a pri správnom fungovaní sa spoliehajú na požiadavky na informácie, ktoré si vzájomne stanovujú, rámec nemusí byť odolný voči nekoordinovaným zmenám jednotlivých zložiek. V navrhovanej smernici sa najmä stanovuje, že štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti je potrebné každé tri roky preskúmať (59), zatiaľ čo ostatné legislatívne texty zostanú bez zmeny. To so sebou prináša riziko, že časom vzniknú nezrovnalosti. ECB podporuje holistické preskúmanie rámca udržateľného financovania ako celku, a nie paralelné a nekoordinované individuálne preskúmania jednotlivých legislatívnych nástrojov. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vzhľadom na ústrednú úlohu nariadenia o taxonómii v agende EÚ pre udržateľné financovanie by informácie zverejnené podľa navrhovanej smernice o zverejňovaní informácií o udržateľnosti podnikov mali byť v súlade s informačnými požiadavkami podľa nariadenia o taxonómii a umožniť spoločnostiam a všetkým ostatným subjektom v rozsahu pôsobnosti taxonomických povinností vyplývajúcich z nariadenia o taxonómii získať všetky relevantné informácie, ktoré potrebujú na splnenie povinností týkajúcich sa zverejňovania informácií na úrovni produktov a na úrovni podnikov stanovených v nariadení o taxonómii. |
| --- | --- |

6.3

7.   Súlad s medzinárodnými iniciatívami

| 7.1 | ECB tiež víta skutočnosť, že v navrhovanej smernici sa stanovuje, že štandardy EÚ pre vykazovanie informácií o udržateľnosti by mali stavať na medzinárodných iniciatívach v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a prispievať k nim (60). Neexistencia globálne štandardizovaného rámca pre zverejňovanie informácií má za následok nedostatočnú porovnateľnosť a jednotnosť medzi jednotlivými jurisdikciami, môže vytvárať zbytočné prekážky pre medzinárodné toky udržateľného financovania a mohla by viesť k nerovnakým podmienkam medzi jednotlivými jurisdikciami, čo môže nepriaznivo ovplyvniť spoločnosti v EÚ a spôsobiť vyššie náklady pre spoločnosti a finančné inštitúcie z EÚ. ECB preto podporuje globálne koordinované úsilie zamerané na konvergenciu smerom k spoločným štandardom transparentnosti a zverejňovania informácií na globálnej úrovni, najmä návrh Nadácie pre medzinárodné štandardy finančného výkazníctva, aby sa vytvorila nová rada pre štandardy v oblasti udržateľnosti a vypracovali štandardy pre vykazovanie informácií o klíme a o iných témach týkajúcich sa udržateľnosti. Nadácia pre medzinárodné štandardy finančného výkazníctva by mala vytvoriť takýto štandard spolu s Európskou poradnou skupinou pre finančné výkazníctvo, aby sa zabezpečilo zosúladenie a zlučiteľnosť štandardov medzinárodných štandardov finančného výkazníctva a štandardov EÚ. Každý medzinárodný štandard by mal spĺňať globálne osvedčené postupy a v ideálnom prípade by mal zahŕňať všetky aspekty udržateľnosti v súlade s obsahom navrhovanej smernice. Od spoločností by sa malo vyžadovať, aby okrem informácií týkajúcich sa otázok, ktoré ovplyvňujú hodnotu podniku, zverejňovali aj informácie o širšom environmentálnom a sociálnom vplyve spoločnosti („dvojitá významnosť“). Iniciatívy prijaté na regionálnej alebo globálnej úrovni by nemali brániť EÚ v tom, aby ďalej prispôsobovala svoje štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti podľa navrhovanej smernice v súlade s vlastnými ambíciami a právnym rámcom EÚ a zároveň zabezpečovala zosúladenie a jednotnosť s medzinárodným základným smerovaním. |
| --- | --- |

7.1

8.   Ustanovenia o audite

| 8.1 | ECB víta zavedenie overovacieho procesu v súvislosti s vykazovaním informácií o udržateľnosti podnikov, ktorý sa zavádza prostredníctvom povinného auditu (61). Rozšírenie povinného auditu nielen na retrospektívne, ale aj výhľadové informácie je nevyhnutné na poskytnutie istoty pre všetky zainteresované strany a zabezpečenie dôveryhodnosti zverejnených informácií a záväzkov. Zvýšenie spoľahlivosti poskytovaných informácií podporí rozvoj a následné prehĺbenie finančných trhov, a to nielen pokiaľ ide o potrebné financovanie prechodov, ale aj v súvislosti so zabezpečením rizík súvisiacich s udržateľnosťou.
  V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu navrhovanej smernice, navrhované znenie príslušných zmien je uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webových stránkach EUR-Lex. |
| --- | --- |

8.1

V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu navrhovanej smernice, navrhované znenie príslušných zmien je uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webových stránkach EUR-Lex.

Vo Frankfurte nad Mohanom 7. septembra 2021.

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 189 final.

1

(2)  Pozri časť Overview of sustainable finance (Prehľad udržateľného financovania) dostupnú na webovom sídle Komisie na adrese www.ec.europa.eu.

2

Overview of sustainable finance

(3)  Komisia uverejnila oznámenie o európskej zelenej dohode 11. decembra 2019 – pozri oznámenie COM(2019) 640 final.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

4

(5)  Pozri odôvodnenie 12. Pozri tiež osobitný článok Climate-related risks to financial stability (Riziká pre finančnú stabilitu súvisiace s klímou) v preskúmaní finančnej stability vydanom ECB v máji 2021, ktoré je dostupné na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

5

Climate-related risks to financial stability

(6)  Pozri s. 24 a nasl. odpovede Eurosystému na verejné konzultácie Európskej komisie o obnovenej stratégii udržateľného financovania a o revízii smernice o zverejňovaní nefinančných informácií, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Pozri prejav Christine Lagarde Towards a green capital markets union for Europe (Na ceste k zelenej únii kapitálových trhov pre Európu) dostupný na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

7

Towards a green capital markets union for Europe

(8)  Napríklad približne 60 % všetkých zelených nadriadených nezabezpečených dlhopisov vydaných na celom svete v roku 2020 pochádzalo z EÚ. Environmentálne a sociálne investície a investície v oblasti správy a riadenia podnikov sa takisto sústreďujú v Európe, pričom viac ako polovica dlhopisových fondov domiciluje v eurozóne. V roku 2020 bola okrem toho približne polovica celosvetových zelených dlhopisov v eurách.

8

(9)  Pozri prejavy Christine Lagarde Towards a green capital markets union for Europe (Na ceste k zelenej únii kapitálových trhov pre Európu) a Financing a green and digital recovery (Financovanie zelenej a digitálnej obnovy) dostupné na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

9

Towards a green capital markets union for Europe

Financing a green and digital recovery

(10)  Trh so zelenými dlhopismi už vykazuje takmer dvojnásobnú úroveň cezhraničného vlastníctva v porovnaní s ostatnými európskymi trhmi s dlhopismi. To naznačuje, že ďalší rozvoj trhu so zelenými dlhopismi by prehĺbil finančnú integráciu EÚ. Pozri kapitolu 5 preskúmania finančnej stability vydaného ECB v novembri 2020, ktoré je dostupné na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Pozri odôvodnenie 48 navrhovanej smernice.

11

(12)  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 6. júla 2021: Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo, COM(2021) 390 final.

12

(13)  Pozri článok 2.4 stanoviska CON/2021/12. Všetky stanoviská ECB sú dostupné na webovom sídle EUR-Lex.

13

(14)  Pozri s. 2 odpovede Eurosystému, na ktorú odkazuje poznámka pod čiarou 6.

14

(15)  Pozri tlačovú správu s názvom ECB predstavila akčný plán integrácie aspektov klimatických zmien do svojej stratégie menovej politiky z 8. júla 2021, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Pozri osobitný článok Climate-related risks to financial stability (Riziká pre finančnú stabilitu súvisiace s klímou) v preskúmaní finančnej stability vydanom ECB v máji 2021, ktoré je dostupné na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

16

Climate-related risks to financial stability

(17)  Pozri odsek 2.4 stanoviska CON/2021/12; odsek 2.2 stanoviska CON/2021/22; prejav Isabel Schnabel Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy (Nepremárnime krízu: COVID-19, zmena klímy a menová politika) v rámci virtuálnej diskusie za okrúhlym stolom Sustainable Crisis Responses in Europe (Udržateľné reakcie na krízu v Európe) organizovanej výskumnou sieťou INSPIRE 17. júla 2020, ktoré sú dostupné na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

17

Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy

Sustainable Crisis Responses in Europe

(18)  Pozri odsek 2.4 stanoviska CON/2021/12; s. 3 dokumentu Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways (Zmena klímy a menová politika: počiatočné zistenia) z júna 2020 dostupného na webovom sídle Siete centrálnych bánk a orgánov dohľadu pre ekologizáciu finančného systému na adrese www.ngfs.net.

18

Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways

(19)  Pozri tlačovú správu s názvom ECB predstavila akčný plán integrácie aspektov klimatických zmien do svojej stratégie menovej politiky z 8. júla 2021, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

19

(20)  Pozri s. 9 dokumentu projektového tímu ECB/ESRB pre modelovanie klimatických rizík Climate-related risk and financial stability (Riziko súvisiace s klímou a finančná stabilita) z júla 2021, ktorý je dostupný na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

20

Climate-related risk and financial stability

(21)  Pozri dokument bankového dohľadu ECB Všeobecné zásady ku klimatickým a environmentálnym rizikám z mája 2020 dostupný na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Pozri dokument bankového dohľadu ECB Všeobecné zásady ku klimatickým a environmentálnym rizikám z mája 2020 dostupný na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Pozri tlačovú správu s názvom ECB predstavila akčný plán integrácie aspektov klimatických zmien do svojej stratégie menovej politiky z 8. júla 2021, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

23

(24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

24

(25)  Pozri dokument Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR (Vykonávacie technické predpisy o prudenciálnom zverejňovaní informácií o environmentálnych a sociálnych rizikách a rizikách v oblasti správy a riadenia v súlade s článkom 449a nariadenia o kapitálových požiadavkách) dostupný na webovom sídle EBA na adrese www.eba.europa.eu.

25

Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR

(26)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ z 22. októbra 2014, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií a informácií týkajúcich sa rozmanitosti niektorými veľkými podnikmi a skupinami (Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1).

26

(27)  Pozri tiež tlačovú správu s názvom ECB predstavila akčný plán integrácie aspektov klimatických zmien do svojej stratégie menovej politiky z 8. júla 2021, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu a v ktorej sa potvrdzuje, že ECB vypracuje ukazovatele o ekologických finančných nástrojoch, vystavenosti finančných inštitúcií klimatickým fyzickým rizikám prostredníctvom portfólií a o uhlíkovej stope finančných inštitúcií.

27

(28)  Pozri odôvodnenie 48 a článok 1 ods. 4 navrhovanej smernice, ktorým sa vkladá nový článok 19d do smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19) (ďalej len „smernica o účtovníctve“).

28

(29)  Pozri odôvodnenie 48 navrhovanej smernice.

29

(30)  Pozri odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 24. septembra 2020 o identifikácii právnických osôb (ESRB/2020/12).

30

(31)  Pozri tlačovú správu Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios (Eurosystém sa dohodol na spoločnom postoji k udržateľným investíciám do nemenovopolitických portfólií v spojitosti s klimatickými zmenami) zo 4. februára 2021, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

31

Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

32

(33)  Pozri článok 1 ods. 1 druhý pododsek navrhovanej smernice, ktorý odkazuje na článok 2 ods. 5 body 2 až 23 smernice o kapitálových požiadavkách.

33

(34)  Pozri prílohy I a II k smernici o účtovníctve.

34

(35)  Pozri dokument Odpoveď na podnety Európskeho parlamentu uvedené v jeho uznesení o výročnej správe ECB za rok 2019 dostupný na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

35

(36)  Pozri dokument Odpoveď na podnety Európskeho parlamentu uvedené v jeho uznesení o výročnej správe ECB za rok 2019 dostupný na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

36

(37)  Pozri tlačovú správu Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios (Eurosystém sa dohodol na spoločnom postoji k udržateľným investíciám do nemenovopolitických portfólií v spojitosti s klimatickými zmenami) zo 4. februára 2021, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

37

Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios

(38)  Pozri tlačovú správu s názvom ECB predstavila akčný plán integrácie aspektov klimatických zmien do svojej stratégie menovej politiky z 8. júla 2021, ktorá je dostupná na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

38

(39)  Pozri článok 1 ods. 3 navrhovanej smernice, ktorým sa nahrádza článok 19a smernice o účtovníctve.

39

(40)  „Veľké podniky“ sa v článku 3 ods. 4 smernice o účtovníctve vymedzujú ako podniky, „ktoré ku dňu, ku ktorému sa ich účtovná závierka zostavuje, prekročia aspoň dve z týchto troch kritérií: a) celková bilančná suma: 20 000 000 EUR; b) čistý obrat: 40 000 000 EUR; c) priemerný počet zamestnancov počas účtovného roka: 250“. Smernica o zverejňovaní nefinančných informácií sa naopak vzťahuje len na veľké podniky s viac ako 500 zamestnancami, ktoré sú subjektmi verejného záujmu vymedzenými v článku 2 ods. 1 smernice o účtovníctve (súčasný článok 19a ods. 1 smernice o účtovníctve).

40

(41)  Pozri článok 1 ods. 4 navrhovanej smernice, ktorým sa do smernice o účtovníctve vkladá článok 19c o štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti pre MSP.

41

(42)  Pozri odôvodnenie 23 navrhovanej smernice.

42

(43)  Pozri článok 1 ods. 1 navrhovanej smernice, ktorým sa mení článok 1 smernice o účtovníctve, a článok 1 ods. 3, ktorým sa nahrádza článok 19a smernice o účtovníctve.

43

(44)  Ako sa navrhuje v pripojenej technickej prílohe.

44

(45)  Pozri článok 1 ods. 4 navrhovanej smernice, ktorým sa do smernice o účtovníctve vkladá článok 19b.

45

(46)  Pozri s. 26 odpovede Eurosystému, na ktorú odkazuje poznámka pod čiarou 6.

46

(47)  Pozri tiež dokument bankového dohľadu ECB Všeobecné zásady ku klimatickým a environmentálnym rizikám z mája 2020 dostupný na webovom sídle ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Protokol o skleníkových plynoch rozlišuje medzi priamymi emisiami skleníkových plynov spoločností zo zdrojov, ktoré vlastnia alebo kontrolujú (rozsah 1), nepriamymi emisiami z kúpenej elektrickej energie, pary, kúrenia alebo chladenia (rozsah 2) a všetkými ostatnými nepriamymi emisiami, najmä vrátane emisií, ktoré sa vyskytujú v rámci hodnotového reťazca podniku, či už v dodávateľskom, alebo odberateľskom reťazci (rozsah 3); pozri webové sídlo Protokolu o skleníkových plynoch na adrese ghgprotocol.org.

48

(49)  Pozri článok 1 ods. 4 navrhovanej smernice, ktorým sa do smernice o účtovníctve vkladá článok 19b ods. 1 písm. b) bod ii).

49

(50)  Pozri tiež článok 1 ods. 3 navrhovanej smernice, v ktorom sa nahrádza článok 19a smernice o účtovníctve a do odseku 2 tohto článku sa zavádza nové písm. d).

50

(51)  Pozri článok 1 ods. 3 navrhovanej smernice, ktorým sa nahrádza článok 19a ods. 2 smernice o účtovníctve.

51

(52)  Pozri článok 1 ods. 11 navrhovanej smernice, ktorým sa mení článok 49 smernice o účtovníctve.

52

(53)  Pozri článok 1 ods. 11 navrhovanej smernice, ktorým sa mení článok 49 smernice o účtovníctve.

53

(54)  Pozri odôvodnenie 35 navrhovanej smernice.

54

(55)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).

55

(56)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2016/1011 z 8. júna 2016 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov, ktorým sa menia smernice 2008/48/ES a 2014/17/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 596/2014 (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2016, s. 1).

56

(57)  Pozri odôvodnenie 35 navrhovanej smernice.

57

(58)  Pozri s. 29 odpovede Eurosystému, na ktorú odkazuje poznámka pod čiarou 6.

58

(59)  Pozri článok 1 ods. 4 navrhovanej smernice, ktorým sa do smernice o účtovníctve vkladá článok 19b ods. 1.

59

(60)  Pozri odôvodnenie 37 navrhovanej smernice.

60

(61)  Pozri článok 3 navrhovanej smernice, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (Ú. v. ES L 157, 9.6.2006, s. 87).

61

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/11

---

Oznámenie určené osobám, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/1999 a v nariadení Rady (EÚ) 2020/1998 o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv

(2021/C 446/03)

Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (č. 4), ZHU Hailun (č. 5), RI Yong Gil (alias RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (č. 10), Abderrahim AL-KANI (alias Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (č. 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (alias Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (č. 13), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (č. 14), osoby uvedené v prílohe k rozhodnutiu Rady (SZBP) 2020/1999 a v prílohe I k nariadeniu Rady (EÚ) 2020/1998 o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv, sa upozorňujú na tieto skutočnosti:

Rada má v úmysle zachovať reštriktívne opatrenia voči uvedeným osobám s novými odôvodneniami. Uvedené osoby sa týmto informujú, že môžu Rade zaslať žiadosť o predloženie zamýšľaných odôvodnení ich označenia, a to do 10. novembra 2021, na túto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-mail: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-mail: sanctions@consilium.europa.eu.

---

Európska komisia

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/12

---

Výmenný kurz eura (1)

29. októbra 2021

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1645 |
| JPY | Japonský jen | 132,62 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4389 |
| GBP | Britská libra | 0,84490 |
| SEK | Švédska koruna | 9,9368 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0611 |
| ISK | Islandská koruna | 149,80 |
| NOK | Nórska koruna | 9,7495 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,697 |
| HUF | Maďarský forint | 360,00 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,6215 |
| RON | Rumunský lei | 4,9493 |
| TRY | Turecká líra | 11,1393 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5455 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4383 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,0563 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6255 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5676 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 362,92 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 17,7447 |
| CNY | Čínsky juan | 7,4488 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5270 |
| IDR | Indonézska rupia | 16 556,28 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,8222 |
| PHP | Filipínske peso | 58,654 |
| RUB | Ruský rubeľ | 82,3284 |
| THB | Thajský baht | 38,720 |
| BRL | Brazílsky real | 6,5698 |
| MXN | Mexické peso | 23,8048 |
| INR | Indická rupia | 87,1830 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1645

JPY

Japonský jen

132,62

DKK

Dánska koruna

7,4389

GBP

Britská libra

0,84490

SEK

Švédska koruna

9,9368

CHF

Švajčiarsky frank

1,0611

ISK

Islandská koruna

149,80

NOK

Nórska koruna

9,7495

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,697

HUF

Maďarský forint

360,00

PLN

Poľský zlotý

4,6215

RON

Rumunský lei

4,9493

TRY

Turecká líra

11,1393

AUD

Austrálsky dolár

1,5455

CAD

Kanadský dolár

1,4383

HKD

Hongkongský dolár

9,0563

NZD

Novozélandský dolár

1,6255

SGD

Singapurský dolár

1,5676

KRW

Juhokórejský won

1 362,92

ZAR

Juhoafrický rand

17,7447

CNY

Čínsky juan

7,4488

HRK

Chorvátska kuna

7,5270

IDR

Indonézska rupia

16 556,28

MYR

Malajzijský ringgit

4,8222

PHP

Filipínske peso

58,654

RUB

Ruský rubeľ

82,3284

THB

Thajský baht

38,720

BRL

Brazílsky real

6,5698

MXN

Mexické peso

23,8048

INR

Indická rupia

87,1830

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/13

---

Výmenný kurz eura (1)

2. novembra 2021

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1603 |
| JPY | Japonský jen | 132,03 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4399 |
| GBP | Britská libra | 0,84955 |
| SEK | Švédska koruna | 9,8973 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0594 |
| ISK | Islandská koruna | 150,80 |
| NOK | Nórska koruna | 9,7920 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,572 |
| HUF | Maďarský forint | 359,35 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,6078 |
| RON | Rumunský lei | 4,9500 |
| TRY | Turecká líra | 11,0656 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5544 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4389 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,0297 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6260 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5637 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 363,97 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 17,9158 |
| CNY | Čínsky juan | 7,4239 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5307 |
| IDR | Indonézska rupia | 16 570,39 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,8135 |
| PHP | Filipínske peso | 58,560 |
| RUB | Ruský rubeľ | 83,2159 |
| THB | Thajský baht | 38,568 |
| BRL | Brazílsky real | 6,5907 |
| MXN | Mexické peso | 24,0730 |
| INR | Indická rupia | 86,6040 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1603

JPY

Japonský jen

132,03

DKK

Dánska koruna

7,4399

GBP

Britská libra

0,84955

SEK

Švédska koruna

9,8973

CHF

Švajčiarsky frank

1,0594

ISK

Islandská koruna

150,80

NOK

Nórska koruna

9,7920

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,572

HUF

Maďarský forint

359,35

PLN

Poľský zlotý

4,6078

RON

Rumunský lei

4,9500

TRY

Turecká líra

11,0656

AUD

Austrálsky dolár

1,5544

CAD

Kanadský dolár

1,4389

HKD

Hongkongský dolár

9,0297

NZD

Novozélandský dolár

1,6260

SGD

Singapurský dolár

1,5637

KRW

Juhokórejský won

1 363,97

ZAR

Juhoafrický rand

17,9158

CNY

Čínsky juan

7,4239

HRK

Chorvátska kuna

7,5307

IDR

Indonézska rupia

16 570,39

MYR

Malajzijský ringgit

4,8135

PHP

Filipínske peso

58,560

RUB

Ruský rubeľ

83,2159

THB

Thajský baht

38,568

BRL

Brazílsky real

6,5907

MXN

Mexické peso

24,0730

INR

Indická rupia

86,6040

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/14

---

DAŇ Z PRIDANEJ HODNOTY (DPH)

OSLOBODENIE INVESTIČNÉHO ZLATA

Zoznam zlatých mincí, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 344 ods. 1 bode 2 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 (osobitná úprava pre investičné zlato)

Platný na rok 2022

(2021/C 446/06)

VYSVETLIVKY

| a) | V tomto zozname sú zahrnuté príspevky, ktoré členské štáty zaslali Komisii v lehote stanovenej v článku 345 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1). |
| --- | --- |

a)

V tomto zozname sú zahrnuté príspevky, ktoré členské štáty zaslali Komisii v lehote stanovenej v článku 345 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1).

| b) | Mince uvedené v tomto zozname sa považujú za mince, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v článku 344, a preto sa budú v uvedených členských štátoch považovať za investičné zlato. V dôsledku toho je ich dodanie oslobodené od DPH počas celého kalendárneho roka 2022. |
| --- | --- |

b)

Mince uvedené v tomto zozname sa považujú za mince, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v článku 344, a preto sa budú v uvedených členských štátoch považovať za investičné zlato. V dôsledku toho je ich dodanie oslobodené od DPH počas celého kalendárneho roka 2022.

| c) | Toto oslobodenie sa bude vzťahovať na všetky emisie mincí uvedených v tomto zozname s výnimkou mincí s rýdzosťou menšou ako 900 tisícin. |
| --- | --- |

c)

Toto oslobodenie sa bude vzťahovať na všetky emisie mincí uvedených v tomto zozname s výnimkou mincí s rýdzosťou menšou ako 900 tisícin.

| d) | Na dodanie mince, ktorá sa v tomto zozname neuvádza, sa však takisto vzťahuje oslobodenie v prípade, že minca spĺňa kritériá na oslobodenie stanovené v smernici o DPH. |
| --- | --- |

d)

Na dodanie mince, ktorá sa v tomto zozname neuvádza, sa však takisto vzťahuje oslobodenie v prípade, že minca spĺňa kritériá na oslobodenie stanovené v smernici o DPH.

| e) | Zoznam je vypracovaný v abecednom poradí podľa názvov krajín a nominálnej hodnoty mincí. V rámci tej istej kategórie mincí sú mince zoradené vzostupne podľa hodnoty. |
| --- | --- |

e)

Zoznam je vypracovaný v abecednom poradí podľa názvov krajín a nominálnej hodnoty mincí. V rámci tej istej kategórie mincí sú mince zoradené vzostupne podľa hodnoty.

| f) | Nominálna hodnota mincí uvedená v zozname zodpovedá mene uvedenej na minciach. Ak však mena na minciach nie je uvedená v latinke, nominálna hodnota mince sa v zozname podľa možnosti uvádza v zátvorkách.






  KRAJINA VYDANIA | MINCE |
| --- | --- | --- |
| AFGANISTAN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALBÁNSKO | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ALDERNEY | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| ANDORRA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTÍNA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMÉNSKO | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AUSTRÁLIA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| BAHAMY | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGICKO | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDY | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BHUTÁN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOLÍVIA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSWANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRAZÍLIA | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BRITSKÉ PANENSKÉ OSTROVY | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BULHARSKO | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| COOKOVE OSTROVY | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| CYPRUS | 50 POUNDS |
| ČAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| ČESKÁ REPUBLIKA | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| ČESKOSLOVENSKO | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| ČILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| ČÍNA | 5/20 YUAN (1/20 oz)
  10/50 YUAN (1/10 oz)
  25/100 YUAN (1/4 oz)
  50/200 YUAN (1/2 oz)
  100/500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| DÁNSKO | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| EKVÁDOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| ESTÓNSKO | 100 KROONI |
| ETIÓPIA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FALKLANDSKÉ OSTROVY | 1/25 CROWN |
| FIDŽI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPÍNY | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FÍNSKO | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| FRANCÚZSKO | 1/4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  655,97 FRANCS |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTÁR | 1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| | |
| GUATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GUINEA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HOLANDSKÉ ANTILY | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| HOLANDSKO | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONGKONG | 1 000 DOLLARS |
| CHORVÁTSKO | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| INDIA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONÉZIA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRÁN | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| ÍRSKO | 20 EURO (rok razenia 2006 – 2009 )
  100 EURO |
| ISLAND | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| IZRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| JAMAJKA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPONSKO | 10 000 YEN |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JORDÁNSKO | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUHOSLÁVIA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| JUŽNÁ AFRIKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/2 POND
  1 POND
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| JUŽNÁ GEORGIA A JUŽNÉ SANDWICHOVE OSTROVY | 4 POUNDS |
| JUŽNÁ KÓREA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| KAJMANIE OSTROVY | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZACHSTAN | 100 TENGE |
| KEŇA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KOLUMBIA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| KONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KOSTARIKA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| KUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| LESOTHO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LIBÉRIA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LICHTENŠTAJNSKO | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LITVA | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LOTYŠSKO | 5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)
  5 EURO („Zelta atslēdziņa“)
  20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)
  75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)
  1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)
  1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)
  1 LATS („Zelta ābele“)
  5 LATI („Pieclatnieks“)
  10 LATU („Gafelšoneris ‚Julia Maria‘“)
  10 LATU („Zelta vēsture“)
  20 LATU („Latvijas monēta“)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LUXEMBURSKO | 175 EURO CENT
  2,5 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| MACAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MAĎARSKO | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| MALAJZIA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALAWI | 250 KWACHA |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MARSHALLOVE OSTROVY | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURÍCIUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEXIKO | 1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MONAKO | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLSKO | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NEMECKO | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| NEPÁL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIKARAGUA | 50 CORDOBAS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NÓRSKO | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| NOVÝ ZÉLAND | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1/20 ounce
  3,11 grammes/ 1/10 ounce
  7,77 grammes/ 1/4 ounce
  15,56 grammes/ 1/2 ounce |
| OMÁN | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1/4 OMANI RIAL
  1/2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| OSTROV MAN | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| OSTROVY SEVERNÉ MARIÁNY | 5 DOLLARS |
| OSTROVY TURKS A CAICOS | 100 CROWNS |
| PAKISTAN | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA-NOVÁ GUINEA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POBREŽIE SLONOVINY | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| POĽSKO | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (výnimka: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 “)
  200 ZŁOTYCH
  (výnimka: 200 ZŁOTYCH „100 -lecie Politechniki Warszawskiej“)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PORTUGALSKO | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| RAKÚSKO | 10 CORONA (=10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker“)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SHILLINGS
  2 000 SCHILLING |
| RODÉZIA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| ROVNÍKOVÁ GUINEA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| RUMUNSKO | 20 LEI (od roku 1 883 ) |
| RUSKO | 1 TSERVONETS (rok razenia 1 975 )
  7,5 ROUBLES (rok razenia 1 897 )
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| RWANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| SALVÁDOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| SAN MARÍNO | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAUDSKÁ ARÁBIA | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SEYCHELY | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SIERRA LEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPUR | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 100 EURO
  5 000 KORÚN (5 000 Sk)
  10 000 KORÚN (10 000 Sk) |
| SLOVINSKO | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMÁLSKO | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |
| SRBSKO | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SUDÁN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SURINAM | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVAZIJSKO | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| SVÄTÁ HELENA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  1/4 SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| SÝRIA | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| ŠALAMÚNOVE OSTROVY | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ŠPANIELSKO | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| ŠVAJČIARSKO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| ŠVÉDSKO | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| TALIANSKO | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| TANZÁNIA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| THAJSKO | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTAN DA CUNHA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TUNISKO | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURECKO | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| URUGUAJ | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| USA | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| VATIKÁN | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| VENEZUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| VÝCHODOKARIBSKÉ ŠTÁTY | 1 DOLLAR
  250 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| ZAIR | 100 ZAIRES |
| ZAMBIA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |
| ZÁPADNÁ SAMOA | 50 TALA
  100 TALA |

f)

Nominálna hodnota mincí uvedená v zozname zodpovedá mene uvedenej na minciach. Ak však mena na minciach nie je uvedená v latinke, nominálna hodnota mince sa v zozname podľa možnosti uvádza v zátvorkách.

KRAJINA VYDANIA

MINCE

AFGANISTAN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALBÁNSKO

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ALDERNEY

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

ANDORRA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTÍNA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMÉNSKO

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AUSTRÁLIA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

BAHAMY

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGICKO

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDY

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BHUTÁN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOLÍVIA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSWANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRAZÍLIA

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BRITSKÉ PANENSKÉ OSTROVY

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BULHARSKO

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

COOKOVE OSTROVY

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

CYPRUS

50 POUNDS

ČAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

ČESKÁ REPUBLIKA

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

ČESKOSLOVENSKO

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

ČILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

ČÍNA

5/20 YUAN (1/20 oz)

10/50 YUAN (1/10 oz)

25/100 YUAN (1/4 oz)

50/200 YUAN (1/2 oz)

100/500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

DÁNSKO

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

EKVÁDOR

1 CONDOR

10 SUCRES

ESTÓNSKO

100 KROONI

ETIÓPIA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FALKLANDSKÉ OSTROVY

1/25 CROWN

FIDŽI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPÍNY

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FÍNSKO

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

FRANCÚZSKO

1/4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

655,97 FRANCS

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTÁR

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GUATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GUINEA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HOLANDSKÉ ANTILY

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

HOLANDSKO

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONGKONG

1 000 DOLLARS

CHORVÁTSKO

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

INDIA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONÉZIA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRÁN

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

ÍRSKO

20 EURO (rok razenia 2006 – 2009 )

100 EURO

ISLAND

500 KRONUR

10 000 KRONUR

IZRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

JAMAJKA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPONSKO

10 000 YEN

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JORDÁNSKO

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUHOSLÁVIA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

JUŽNÁ AFRIKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/2 POND

1 POND

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

JUŽNÁ GEORGIA A JUŽNÉ SANDWICHOVE OSTROVY

4 POUNDS

JUŽNÁ KÓREA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

KAJMANIE OSTROVY

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZACHSTAN

100 TENGE

KEŇA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KIRIBATI

150 DOLLARS

KOLUMBIA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

KONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KOSTARIKA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

KUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

LESOTHO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LIBÉRIA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LICHTENŠTAJNSKO

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LITVA

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LOTYŠSKO

5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)

5 EURO („Zelta atslēdziņa“)

20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)

75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)

1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)

1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)

1 LATS („Zelta ābele“)

5 LATI („Pieclatnieks“)

10 LATU („Gafelšoneris ‚Julia Maria‘“)

10 LATU („Zelta vēsture“)

20 LATU („Latvijas monēta“)

100 LATU apgrozības monēta

LUXEMBURSKO

175 EURO CENT

2,5 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

MACAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MAĎARSKO

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

MALAJZIA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALAWI

250 KWACHA

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MARSHALLOVE OSTROVY

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURÍCIUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEXIKO

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MONAKO

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLSKO

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NEMECKO

1 DM

50 EURO

100 EURO

NEPÁL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIKARAGUA

50 CORDOBAS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NÓRSKO

20 KRONER

1 500 KRONER

NOVÝ ZÉLAND

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1/20 ounce

3,11 grammes/ 1/10 ounce

7,77 grammes/ 1/4 ounce

15,56 grammes/ 1/2 ounce

OMÁN

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1/4 OMANI RIAL

1/2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

OSTROV MAN

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

OSTROVY SEVERNÉ MARIÁNY

5 DOLLARS

OSTROVY TURKS A CAICOS

100 CROWNS

PAKISTAN

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA-NOVÁ GUINEA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POBREŽIE SLONOVINY

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

POĽSKO

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(výnimka: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 “)

200 ZŁOTYCH

(výnimka: 200 ZŁOTYCH „100 -lecie Politechniki Warszawskiej“)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PORTUGALSKO

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

RAKÚSKO

10 CORONA (=10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker“)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SHILLINGS

2 000 SCHILLING

RODÉZIA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

ROVNÍKOVÁ GUINEA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

RUMUNSKO

20 LEI (od roku 1 883 )

RUSKO

1 TSERVONETS (rok razenia 1 975 )

7,5 ROUBLES (rok razenia 1 897 )

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

RWANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

SALVÁDOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

SAN MARÍNO

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAUDSKÁ ARÁBIA

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SEYCHELY

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SIERRA LEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPUR

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

100 EURO

5 000 KORÚN (5 000 Sk)

10 000 KORÚN (10 000 Sk)

SLOVINSKO

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMÁLSKO

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

SRBSKO

10 DINARA

20 DINARA

SUDÁN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SURINAM

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVAZIJSKO

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

SVÄTÁ HELENA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

1/4 SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

SÝRIA

(1/2 POUND)

(1 POUND)

ŠALAMÚNOVE OSTROVY

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

ŠPANIELSKO

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

ŠVAJČIARSKO

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

ŠVÉDSKO

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

TALIANSKO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

TANZÁNIA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

THAJSKO

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TRISTAN DA CUNHA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TUNISKO

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURECKO

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TUVALU

50 DOLLARS

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

URUGUAJ

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

USA

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

VATIKÁN

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

VENEZUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

VÝCHODOKARIBSKÉ ŠTÁTY

1 DOLLAR

250 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

ZAIR

100 ZAIRES

ZAMBIA

250 KWACHA

500 KWACHA

ZÁPADNÁ SAMOA

50 TALA

100 TALA

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/33

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV)

(Text s významom pre EHP)

(2021/C 446/07)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Sky Limited („Sky“, Spojené kráľovstvo) pod kontrolou podniku Comcast Corporation (USA), |
| --- | --- |

—

Sky Limited („Sky“, Spojené kráľovstvo) pod kontrolou podniku Comcast Corporation (USA),

| — | ViacomCBS Inc. („ViacomCBS“, USA) pod kontrolou podniku National Amusements Inc. (USA) a |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. („ViacomCBS“, USA) pod kontrolou podniku National Amusements Inc. (USA) a

| — | spoločný podnik („SP“, Spojené kráľovstvo). |
| --- | --- |

—

spoločný podnik („SP“, Spojené kráľovstvo).

Podniky Sky a ViacomCBS získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad novozaloženým SP. Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik.

2.

| — | Sky: holdingová spoločnosť, ktorej dcérske spoločnosti ponúkajú všetky služby v audiovizuálnom hodnotovom reťazci, hlavne v Spojenom kráľovstve, Írsku, Nemecku, Rakúsku a Taliansku. Sky je v konečnom dôsledku vo vlastníctve podniku Comcast Corporation („Comcast“), ktorý je globálnou spoločnosťou podnikajúcou v oblasti médií, technológií a zábavy. Comcast pôsobí v Európe takmer výlučne cez Sky a NBCUniversal („NBCU“), ktorý je poskytovateľom mediálneho a zábavného audiovizuálneho obsahu, ale aj domácej zábavy formou priamej distribúcie DVD, Blu-rays a hudobných diskov spotrebiteľom, |
| --- | --- |

—

Sky: holdingová spoločnosť, ktorej dcérske spoločnosti ponúkajú všetky služby v audiovizuálnom hodnotovom reťazci, hlavne v Spojenom kráľovstve, Írsku, Nemecku, Rakúsku a Taliansku. Sky je v konečnom dôsledku vo vlastníctve podniku Comcast Corporation („Comcast“), ktorý je globálnou spoločnosťou podnikajúcou v oblasti médií, technológií a zábavy. Comcast pôsobí v Európe takmer výlučne cez Sky a NBCUniversal („NBCU“), ktorý je poskytovateľom mediálneho a zábavného audiovizuálneho obsahu, ale aj domácej zábavy formou priamej distribúcie DVD, Blu-rays a hudobných diskov spotrebiteľom,

| — | ViacomCBS: globálny poskytovateľ mediálneho a zábavného obsahu, ktorý ponúka prémiový obsah a zábavu pre divákov na celom svete. Portfólio podniku ViacomCBS je v súčasnosti rozdelené do troch segmentov: televízna zábava, káblová televízia a filmová zábava. ViacomCBS je pod kontrolou podniku National Amusements Inc. a |
| --- | --- |

—

ViacomCBS: globálny poskytovateľ mediálneho a zábavného obsahu, ktorý ponúka prémiový obsah a zábavu pre divákov na celom svete. Portfólio podniku ViacomCBS je v súčasnosti rozdelené do troch segmentov: televízna zábava, káblová televízia a filmová zábava. ViacomCBS je pod kontrolou podniku National Amusements Inc. a

| — | SP: ide o novozaložený SP, ktorý slúži i) na zriadenie a šírenie spoplatnených služieb videa na požiadanie buď priamo spotrebiteľom ako služba OTT (t. j. cez internet), alebo cez platformy tretích strán a pripojené zariadenia sprostredkujúce audiovizuálny obsah, ako aj ii) na veľkoobchodný predaj niektorých lineárnych platených televíznych programov z ponuky ViacomCBS a NBCU cez multikanálové distribučné platformy tretích strán v 22 európskych krajinách, vrátane krajín EHP: Bulharsko, Chorvátsko, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Maďarsko, Holandsko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko a Švédsko. |
| --- | --- |

—

SP: ide o novozaložený SP, ktorý slúži i) na zriadenie a šírenie spoplatnených služieb videa na požiadanie buď priamo spotrebiteľom ako služba OTT (t. j. cez internet), alebo cez platformy tretích strán a pripojené zariadenia sprostredkujúce audiovizuálny obsah, ako aj ii) na veľkoobchodný predaj niektorých lineárnych platených televíznych programov z ponuky ViacomCBS a NBCU cez multikanálové distribučné platformy tretích strán v 22 európskych krajinách, vrátane krajín EHP: Bulharsko, Chorvátsko, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Maďarsko, Holandsko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko a Švédsko.

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

e-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

---

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/35

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2021/C 446/08)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Neste Oyj („Neste“, Fínsko), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj („Neste“, Fínsko),

| — | Ravago S.A. („Ravago“) (Luxembursko). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. („Ravago“) (Luxembursko).

Toto oznámenie sa týka nadobudnutia spoločnej kontroly podnikmi Neste a Ravago v novozaloženom plnofunkčnom spoločnom podniku v zmysle článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik.

2.

| — | Neste: pôsobí v oblasti rafinácie a komercializácie ropy, pričom sa zameriava na nízkoemisné, vysokokvalitné dopravné palivá, |
| --- | --- |

—

Neste: pôsobí v oblasti rafinácie a komercializácie ropy, pričom sa zameriava na nízkoemisné, vysokokvalitné dopravné palivá,

| — | Ravago: pôsobí v oblasti distribúcie plastov, gumy a chemikálií a v oblasti výroby recyklovaných/zmiešaných polymérov, |
| --- | --- |

—

Ravago: pôsobí v oblasti distribúcie plastov, gumy a chemikálií a v oblasti výroby recyklovaných/zmiešaných polymérov,

| — | spoločný podnik (JV): pôsobí v oblasti výroby a predaja skvapalneného plastového odpadu. |
| --- | --- |

—

spoločný podnik (JV): pôsobí v oblasti výroby a predaja skvapalneného plastového odpadu.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

e-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/36

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2021/C 446/09)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), pod kontrolou podniku Cummins Inc. („Cummins“, USA), |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), pod kontrolou podniku Cummins Inc. („Cummins“, USA),

| — | Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, pod kontrolou podniku China Petrochemical Corporation (Čínska ľudová republika), |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, pod kontrolou podniku China Petrochemical Corporation (Čínska ľudová republika),

| — | Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT“, Čínska ľudová republika). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT“, Čínska ľudová republika).

Podniky Cummins a China Petrochemical Corporation získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad podnikom CEHT.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik.

2.

| — | Cummins je americký projektant a výrobca dieselových a alternatívnych palivových motorov a systémov elektrického napájania s celosvetovou pôsobnosťou, |
| --- | --- |

—

Cummins je americký projektant a výrobca dieselových a alternatívnych palivových motorov a systémov elektrického napájania s celosvetovou pôsobnosťou,

| — | China Petrochemical Corporation je čínska ropná a petrochemická skupina, ktorá skúma, zdokonaľuje, spracúva a predáva zemný plyn, benzín, petrolej, motorovú naftu, petrochemické výrobky a ponúka súvisiace služby, |
| --- | --- |

—

China Petrochemical Corporation je čínska ropná a petrochemická skupina, ktorá skúma, zdokonaľuje, spracúva a predáva zemný plyn, benzín, petrolej, motorovú naftu, petrochemické výrobky a ponúka súvisiace služby,

| — | CEHT bude mať sídlo v Číne a bude sa zapájať do vývoja, výroby, testovania, predaja, inštalácie a servisu systémov elektrolyzérov na výrobu vodíka, a to najmä membrány pre elektrolyzéry, kde prebieha výmena protónov. |
| --- | --- |

—

CEHT bude mať sídlo v Číne a bude sa zapájať do vývoja, výroby, testovania, predaja, inštalácie a servisu systémov elektrolyzérov na výrobu vodíka, a to najmä membrány pre elektrolyzéry, kde prebieha výmena protónov.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

e-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/38

---

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2021/C 446/10)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Nijolės Šakočienės šakotis“

EÚ č.: PGI-LT-02401 – 20. novembra 2017

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Názov (názvy) CHZO

„Nijolės Šakočienės šakotis“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Litva

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 2.3. Chlieb, zákusky, koláče, cukrovinky, čajové pečivo a iné pekárske výrobky

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Nijolės Šakočienės šakotis“ je slávnostný pekárenský výrobok v tvare vysokého dutého zrezaného kužeľa so zašpicatenými „vetvami“ rôznej veľkosti, ktorý sa vyrába v špeciálnej peci nanášaním vrstiev cesta špeciálnou drevenou lyžicou na vreteno, ktoré sa pomaly otáča nad ohňom. Celý proces prebieha doma podľa tradične používanej metódy.

Fyzikálno-chemické vlastnosti:

Obsah vlhkosti: 6,4 – 7,5 %

Obsah tuku: 35,5 – 38,5 %

Celkový obsah cukru: 25,5 – 27,5 %

Organoleptické vlastnosti:

Vzhľad: „Nijolės Šakočienės šakotis“ má kužeľovitý tvar, pričom jeho vonkajší povrch nerovnomerne pokrývajú „vetvy“ rôzneho tvaru a rozličnej veľkosti, čo každému výrobku dodáva jedinečný vzhľad. Výrobok je vo vnútri pozdĺž celej svojej dĺžky dutý. Na vnútornom povrchu sa nachádza odtlačok vretena a papiera na pečenie. Výrobky majú rozličnú výšku, od 30 do 60 cm. Priemer dutého vnútra môže dosahovať najviac 20 cm na základni a 10 – 20 cm na hornom okraji. Vonkajší priemer závisí od výšky výrobku, množstva naneseného cesta a dĺžky „vetiev“, ktoré sa tak vytvorili. Na základni môže dosahovať najviac 40 cm, na hornom konci najviac 20 cm.

Hmotnosť: závisí od výšky koláča a množstva naneseného cesta, 1,0 kg až 6,5 kg. Ak sa podáva pri špeciálnych príležitostiach, koláč šakotis sa umiestňuje na stôl v celku; v opačnom prípade sa nareže na prstence s výškou 5 – 30 cm a váhou 0,7 – 3,5 kg, prípadne sa nareže na menšie kusy.

Farba: žlto-hnedá až hnedá v závislosti od teploty a dĺžky pečenia. Vonkajší povrch je lesklý, možno bledší ako vnútorná časť, pričom „vetvy“ sa farebne líšia. Keď sa nareže, výrobok sa vyznačuje pórovitou, vrstvenou štruktúrou s oddelenými nehomogénnymi vrstvami rôznych odtieňov, ktoré sú označené nerovnomernými prstencami.

Vôňa: typická pre pekárenské výrobky, pričom sa vyznačuje výraznou arómou masla a vajec s náznakom dymu.

Chuť: typická pre pekárenské výrobky, mierne sladká a maslová s príchuťou vajec.

Dochuť: po prehltnutí mierne mastná dochuť.

Textúra: mierne hustá, značne drobivá, pri rezaní sa však neodlupuje ani neláme, nie je ani krehká ani chrumkavá. Ľahko a príjemne sa žuje. Po žuvaní ostávajú v ústach jemné čiastočky.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

| — | maslo s obsahom tuku 82 – 87 %, |
| --- | --- |

—

maslo s obsahom tuku 82 – 87 %,

| — | smotana alebo kyslá smotana s obsahom tuku 30 – 40 %, |
| --- | --- |

—

smotana alebo kyslá smotana s obsahom tuku 30 – 40 %,

| — | slepačie vajcia, |
| --- | --- |

—

slepačie vajcia,

| — | cukor, |
| --- | --- |

—

cukor,

| — | pšeničná múka namletá tradičným spôsobom na kamennom mlyne. |
| --- | --- |

—

pšeničná múka namletá tradičným spôsobom na kamennom mlyne.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky kroky výroby sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti:

| — | príprava prísad, |
| --- | --- |

—

príprava prísad,

| — | výroba cesta, |
| --- | --- |

—

výroba cesta,

| — | príprava nástrojov, |
| --- | --- |

—

príprava nástrojov,

| — | tvarovanie a pečenie koláča, |
| --- | --- |

—

tvarovanie a pečenie koláča,

| — | chladenie koláča. |
| --- | --- |

—

chladenie koláča.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Administratívne hranice obce Skaistgiriai (v okrese Kėdainiai).

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

„Nijolės Šakočienės šakotis“ sa spája so zemepisnou oblasťou v dôsledku dobrého mena výrobku, ktoré samo osebe vyplýva zo skúseností miestnych remeselných pekárov, ktorí pečú tento výrobok.

Ľudské faktory, ktoré majú zásluhu na osobitných vlastnostiach výrobku

Jedinečné vlastnosti „Nijolės Šakočienės šakotis“ boli zdokonalené počas dlhej histórie jeho výroby. Napriek tomu, že neexistujú písomné záznamy ani poučenia o tom, ako vyrábať tento výrobok, ktorý sa úzko spája s oblasťou vymedzenou v bode 4, podrobnosti o spôsobe výroby a praktické zručnosti nevyhnutné na jeho výrobu sa odovzdávali z generácie na generáciu.

Jedinečnosť koláča vyrábaného v tejto zemepisnej oblasti a jeho špeciálne vlastnosti sú výsledkom nahromadených poznatkov a skúseností celých generácií pekárov. Výsledkom toho je pekárenský výrobok výnimočnej kvality a chuti. Hlavnými faktormi, ktoré poukazujú na to, ako ľudský prvok vplýva na chuť a vzhľad výrobku, sú:

| 1. | Príprava cesta, keďže ide o jeden z hlavných prvkov, ktoré predstavujú záruku konzistentnej kvality. Počas výrobného procesu koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“ sa používa unikátna metóda prípravy cesta, ktorá je už viac ako storočie prísne stráženým tajomstvom. |
| --- | --- |

1.

Príprava cesta, keďže ide o jeden z hlavných prvkov, ktoré predstavujú záruku konzistentnej kvality. Počas výrobného procesu koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“ sa používa unikátna metóda prípravy cesta, ktorá je už viac ako storočie prísne stráženým tajomstvom.

| 2. | Jedinečný spôsob prípravy koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“ – miešanie horúcej vody s múkou a kysnutie cesta, ktorých trvanie určuje výrobca na základe svojich znalostí a skúseností. Cieľom primiešavania horúcej vody je čiastočne narušiť granule škrobu v múke, aby sa uľahčil rozklad škrobu na dextríny počas kysnutia cesta. Výsledkom týchto zmien v múke je rýchlejšie formovanie lesklej výrazne farebnej kôrky počas pečenia, zvýšenie pórovitosti vnútornej štruktúry, zlepšenie tvorby aromatickejších zlúčenín a spomalenie retrodegradácie škrobu počas skladovania, čo znamená, že koláč tuchne pomalšie a ostáva čerstvý dlhšie bez toho, aby bolo potrebné pridávať chemické prídavné látky. |
| --- | --- |

2.

Jedinečný spôsob prípravy koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“ – miešanie horúcej vody s múkou a kysnutie cesta, ktorých trvanie určuje výrobca na základe svojich znalostí a skúseností. Cieľom primiešavania horúcej vody je čiastočne narušiť granule škrobu v múke, aby sa uľahčil rozklad škrobu na dextríny počas kysnutia cesta. Výsledkom týchto zmien v múke je rýchlejšie formovanie lesklej výrazne farebnej kôrky počas pečenia, zvýšenie pórovitosti vnútornej štruktúry, zlepšenie tvorby aromatickejších zlúčenín a spomalenie retrodegradácie škrobu počas skladovania, čo znamená, že koláč tuchne pomalšie a ostáva čerstvý dlhšie bez toho, aby bolo potrebné pridávať chemické prídavné látky.

| 3. | Mletie pomocou tradičných kameňov (kamenné mlyny) spolu s dôkladne regulovanými vretenami, ktoré sa pomaly otáčajú, majú vplyv na textúru výrobku, ktorá sa ľahko a príjemne žuje. Po žuvaní ostávajú v ústach jemné čiastočky. |
| --- | --- |

3.

Mletie pomocou tradičných kameňov (kamenné mlyny) spolu s dôkladne regulovanými vretenami, ktoré sa pomaly otáčajú, majú vplyv na textúru výrobku, ktorá sa ľahko a príjemne žuje. Po žuvaní ostávajú v ústach jemné čiastočky.

| 4. | Pečenie výrobku na vretene v tradičnej špeciálnej peci nad ohňom pri správne regulovanom ťahu komína. Ide o vysokokvalifikovanú prácu založenú na skúsenostiach, keďže okolité podmienky a atmosférický tlak majú výrazný vplyv na ťah komína. Pec sa vyhrieva suchým brezovým drevom, ktoré sa musí odkôrniť, keďže kôra obsahuje živice, a ak by došlo k zaúdeniu výrobku, malo by to vplyv na jeho organoleptické, fyzikálne a chemické vlastnosti. Cesto sa pomocou špeciálnej drevenej lyžice so štrbinovými otvormi ručne nanáša na horúce a nepretržite otáčajúce sa vreteno. Cesto pri kontakte s horúcim vretenom okamžite stuhne a skrehne. Cesto sa nanáša v tenkých vrstvách. Postupne ako sa cesto pridáva na všetky strany, sa okolo výrobku vytvorí množstvo rozličných „vetiev“, a keďže pečenie prebieha vo vrstvách, výsledkom je nádherný farebný vzorec. Oheň je nevyhnutné neustále regulovať tak, aby mal počas rôznych fáz pečenia správnu teplotu. Ďalším dôležitým aspektom je zvážiť rýchlosť otáčajúceho sa vretena a prispôsobiť rýchlosť rotácie tak, aby sa pri pridávaní cesta zabezpečil rast okrasných „vetiev“. Roky skúseností výrobcov a zručnosti a obratnosť pekára pomáhajú zachovávať nielen osobitnú chuť výrobku, ale aj jeho mimoriadne príťažlivý tvar z hľadiska umiestnenia „vetiev“, celkový vzhľad a farbu. Vďaka tomu je každý koláč „Nijolės Šakočienės šakotis“ jedinečný svojim vzhľadom. Iní výrobcovia pečú svoje výrobky v moderných elektrických peciach, pričom používajú náhradné prísady, zvýrazňovače chuti a arómy, ako aj farbivá. Pri tradičnej výrobe „Nijolės Šakočienės šakotis“ sa nepoužívajú žiadne náhradné suroviny, zvýrazňovače chuti ani arómy či farbivá. |
| --- | --- |

4.

Pečenie výrobku na vretene v tradičnej špeciálnej peci nad ohňom pri správne regulovanom ťahu komína. Ide o vysokokvalifikovanú prácu založenú na skúsenostiach, keďže okolité podmienky a atmosférický tlak majú výrazný vplyv na ťah komína. Pec sa vyhrieva suchým brezovým drevom, ktoré sa musí odkôrniť, keďže kôra obsahuje živice, a ak by došlo k zaúdeniu výrobku, malo by to vplyv na jeho organoleptické, fyzikálne a chemické vlastnosti. Cesto sa pomocou špeciálnej drevenej lyžice so štrbinovými otvormi ručne nanáša na horúce a nepretržite otáčajúce sa vreteno. Cesto pri kontakte s horúcim vretenom okamžite stuhne a skrehne. Cesto sa nanáša v tenkých vrstvách. Postupne ako sa cesto pridáva na všetky strany, sa okolo výrobku vytvorí množstvo rozličných „vetiev“, a keďže pečenie prebieha vo vrstvách, výsledkom je nádherný farebný vzorec. Oheň je nevyhnutné neustále regulovať tak, aby mal počas rôznych fáz pečenia správnu teplotu. Ďalším dôležitým aspektom je zvážiť rýchlosť otáčajúceho sa vretena a prispôsobiť rýchlosť rotácie tak, aby sa pri pridávaní cesta zabezpečil rast okrasných „vetiev“. Roky skúseností výrobcov a zručnosti a obratnosť pekára pomáhajú zachovávať nielen osobitnú chuť výrobku, ale aj jeho mimoriadne príťažlivý tvar z hľadiska umiestnenia „vetiev“, celkový vzhľad a farbu. Vďaka tomu je každý koláč „Nijolės Šakočienės šakotis“ jedinečný svojim vzhľadom. Iní výrobcovia pečú svoje výrobky v moderných elektrických peciach, pričom používajú náhradné prísady, zvýrazňovače chuti a arómy, ako aj farbivá. Pri tradičnej výrobe „Nijolės Šakočienės šakotis“ sa nepoužívajú žiadne náhradné suroviny, zvýrazňovače chuti ani arómy či farbivá.

Celý výrobný proces sa vykonáva len s použitím tradičných a prírodných surovín, ktoré sú základom organoleptických vlastností výrobku, ako aj jeho fyzických a chemických vlastností.

Dobrá povesť výrobku určená na základe zemepisnej oblasti

Pečenie koláčov v tvare stromu v Litve má svoje začiatky na konci 19. storočia, spočiatku v kláštoroch. Napriek tomu, že kláštory uchovávali recepty v tajnosti, tento kulinársky nápad sa na začiatku 20. storočia rozšíril, spočiatku v kaštieľoch a na farách, neskôr však koláče začali piecť aj skúsené ženy v domácnosti. Príprava tejto slávnostnej delikatesy bola vyhradená pre veľmi špeciálne príležitosti.

Prastará matka pekárov koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“ dostala recept od domovníčky na fare. Výrobok sa v priebehu rokov zdokonalil, počas čoho nadobudol určité vlastnosti, a do dnešného dňa sú s koláčom „Nijolės Šakočienės šakotis“ späté hlboké rodinné tradície, ktoré neboli do konca 20. storočia ohrozené rozmachom priemyselnej výroby koláčov v tvare stromu.

Pekári vo vymedzenej zemepisnej oblasti majú profesionálne a remeselné skúsenosti v oblasti výroby koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“, ktoré sa dodnes odovzdávajú z generácie na generáciu. Do roku 1997 sa „Nijolės Šakočienės šakotis“ vyrábal a predával len na objednávku. Na konci 20. storočia boli vytvorené podmienky na maloobchodnú výrobu a uvádzanie koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“ na trh začalo v roku 1997. Svedčia o tom zachované prvé etikety a špeciálne nápisy na balení.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ je slávnostný výrobok, ktorý je obľúbený u spotrebiteľov ďaleko za hranicami oblasti vymedzenej v bode 4.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ vo vymedzenej zemepisnej oblasti už sto rokov vyrábajú potomkovia pôvodných pekárov výrobku, a to rovnakou tradičnou metódou. Zabezpečuje sa tým, že špecifické vlastnosti tohto jedinečného výrobku ostávajú rovnaké a že je zachovaná dôvera spotrebiteľa. Táto dôvera bola odmenená v roku 2008, keď VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas [Štátny fond kulinárskeho dedičstva] výrobku „Nijolės Šakočienės šakotis“ udelil certifikát kulinárskeho dedičstva, ktorý preukazuje skutočnosť, že sa vyrába na základe autentického receptu z tradičných prísad a podľa tradičných techník. Certifikát výrobku národného dedičstva, ktorý v roku 2009 udelilo litovské ministerstvo poľnohospodárstva, poukazuje na to, že „Nijolės Šakočienės šakotis“ je starodávny tradičný výrobok, ktorý je autentický z hľadiska svojich vlastností, zloženia a výrobnej metódy. Tento výrobok vyrábajú a na certifikáciu odovzdávajú výrobcovia výrobku štátneho dedičstva „Nijolės Šakočienės šakotis“, ktorí sú národnými remeselnými majstrami/majsterkami.

Spotrebitelia oceňujú najmä výrobky „Nijolės Šakočienės šakotis“ vyrobené v obci Skaistgiriai, od ktorých sa očakáva najvyššia kvalita a ktoré dodávajú tomuto výrobku jeho špecifické vlastnosti. Zo spotrebiteľských prieskumov, ktoré sa vykonali v rokoch 2010 až 2016, vyplýva, že viac ako 90 % spotrebiteľov poznalo koláče „Nijolės Šakočienės šakotis“ vyrábané v obci Skaistgiriai, vyhľadávalo ich v obchodoch, oceňovalo ich autenticitu a vysokú kvalitu a uprednostňovalo ich ako dary alebo suveníry pri cestách do zahraničia (spotrebiteľské prieskumy z rokov 2010, 2012, 2014 a 2016, ktoré vykonal Štátny fond kulinárskeho dedičstva).

Keďže sa „Nijolės Šakočienės šakotis“ vyrába starými postupmi, uznáva sa ako výrobok, ktorý podporuje kultúrne dedičstvo Litvy. Dobrá povesť a rozpoznateľnosť tohto výrobku vyplývajú z rôznych druhov vzdelávacích činností.

Návštevníci aj znalci tradičných potravín cestujú do obce Skaistgiriai s cieľom ochutnať koláč „Nijolės Šakočienės šakotis“, spoznať, akým spôsobom sa táto ovetvená delikatesa vyrába a aké tradičné prísady a náradie sa na jej výrobu používajú, dozvedieť sa viac o výrobnom procese koláča šakotis a udržiavaní tradícií jeho pečenia, tradičného vybavenia a zvykov, ako aj vyskúšať si výrobu tohto jedinečného výrobku. Neprichádzajú len z Litvy, ale aj zo Spojeného kráľovstva, z Írska, Nórska, zo Švédska, Spojených štátov, z Nemecka, Talianska, Izraela, Chorvátska, Poľska, Holandska, Japonska, Číny, Turecka, Rumunska, Ruska, ako aj z ďalších krajín. Zahraniční návštevníci si so sebou ako suvenír odnášajú koláč „Nijolės Šakočienės šakotis“. Predstavuje dobrý suvenír, a to nielen preto, že ide o veľmi chutný a prekrásny pekárenský výrobok, ale aj preto, že si na dlhý čas zachováva svoju čerstvosť.

Výrobok „Nijolės Šakočienės šakotis“ bol vystavený na výstavách a veľtrhoch v zahraničí: v Spojenom kráľovstve, v Írsku, Nemecku a Rusku. Obľúbené sú rôzne vzdelávacie programy a ukážky výroby, ktoré priťahujú veľký počet návštevníkov a pozornosť médií na viacerých podujatiach v Poľsku (varšavské vianočné trhy v rokoch 2009 – 2016, obchodné veľtrhy Lublin Jogaila v rokoch 2010 – 2016, gdaňské festivaly s názvom „Vilnius v Gdaňsku“ v rokoch 2009 – 2016, štetínske festivaly z rokov 2010 a 2011, bialystocké svätojánske festivaly z rokov 2012 – 2014, vroclavský festival jedla z roku 2011, ako aj ďalšie podujatia).

Výrobcovia koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“ sa v Litve pravidelne zúčastňujú a získavajú ocenenia na medzinárodnej výstave Agrobalt, aj na iných obchodných veľtrhoch, remeselných trhoch, podujatiach pri príležitosti národných sviatkov, folklórnych festivaloch, ako aj na rôznych iných podujatiach.

Prezentácie výrobku „Nijolės Šakočienės šakotis“, doma aj v zahraničí, a ukážky spôsobu výroby tohto obľúbeného výrobku lákajú nielen tých, ktorí obľubujú sladké výrobky, ale aj iných návštevníkov podujatí a festivalov, ktorí si môžu otestovať svoje zručnosti, niekedy pod pozorným drobnohľadom médií.

Výrobok „Nijolės Šakočienės šakotis“ sa ako typický výrobok z regiónu dostáva do pozornosti turistov prostredníctvom reklamy, reklamných reportáží a kuchárskych publikácií.

Výrobok „Nijolės Šakočienės šakotis“ sa ako súčasť litovského kulinárskeho dedičstva ponúka oficiálnym návštevníkom zo zahraničia.

O dobrom mene, povesti a obľúbenosti výrobku „Nijolės Šakočienės šakotis“ svedčia tieto ocenenia: diplom „Najlepší tradičný šakotis za rok 2009“, ktorý udelil Štátny fond kulinárskeho dedičstva; gesto vďačnosti pri príležitosti veľtrhu Kaziukas (Sv. Kažimír), ktorý sa v roku 2009 uskutočnil v Dubline v Írsku, a to zo strany Litovskej agentúry na reguláciu trhu s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami za podporu národného kulinárskeho dedičstva a za ochranu a zachovávanie tradícií; „Nijolės Šakočienės šakotis“ získal v roku 2010 zlatú medailu na medzinárodnej výstave AgroBalt; pekárka koláča „Nijolės Šakočienės šakotis“ v roku 2010 bola zvolená za najlepšiu remeselníčku na veľtrhu Kaziukas a v roku 2011 bola ministerstvom poľnohospodárstva zvolená za najlepšiu tradičnú remeselníčku roka; v roku 2012 ministerstvo poľnohospodárstva pekárke udelilo titul „Majsterka tradičných remesiel“; diplom „Najlepší remeselník veľtrhu Jogaila za rok 2012“ (v Poľsku) v kategórii „Najlepšie regionálne jedlo a podpora regionálnych kulinárskych tradícií“; diplom za „Odovzdávanie, udržiavanie a podporu autentických miestnych tradícií litovského kulinárskeho dedičstva“ na súťaži, ktorú v roku 2012 zorganizoval Štátny fond kulinárskeho dedičstva; ďakovný list zo strany ministerstva poľnohospodárstva za podporu národného dedičstva pri príprave tradičného litovského koláča šakotis z roku 2014; „Nijolės Šakočienės šakotis“ získal v roku 2014 medailu na výstave s názvom „Vyrobené v Litve 2014“; a diplom z roku 2017 od etnicko-kultúrneho strediska Klaipėda „za výrobu autentického koláča šakotis a podporu tradícií.“

Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.11.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 446/43

---

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2021/C 446/11)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„TROTE DEL TRENTINO“

EÚ č.: PGI-IT-0965-AM02 – 18. septembra 2020

CHZO (X) CHOP ( )

1.   Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Adresa: Via Galileo Galilei, 43 – 38015 Lavis (TN)

e-mail: consorziotroteigp@legalmail.it

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP [„Združenie na ochranu CHZO ‚Trote del Trentino‘“] je oprávnené predložiť žiadosť o zmenu podľa článku 13 ods. 1 vyhlášky č. 12511 ministerstva pre politiku poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva zo 14. októbra 2013.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Položky v špecifikácii výrobku, ktorých sa zmena týka

| ☐ | Názov výrobku |
| --- | --- |

☐

Názov výrobku

| ☐ | Opis výrobku |
| --- | --- |

☐

Opis výrobku

| ☐ | Zemepisná oblasť |
| --- | --- |

☐

Zemepisná oblasť

| ☐ | Dôkaz o pôvode |
| --- | --- |

☐

Dôkaz o pôvode

| ☒ | Spôsob výroby |
| --- | --- |

☒

Spôsob výroby

| ☒ | Súvislosť |
| --- | --- |

☒

Súvislosť

| ☐ | Označovanie |
| --- | --- |

☐

Označovanie

| ☐ | Vnútroštátne požiadavky |
| --- | --- |

☐

Vnútroštátne požiadavky

| ☒ | Iné [balenie] |
| --- | --- |

☒

Iné [balenie]

4.   Druh zmeny (zmien)

| ☒ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v súlade s článkom 53 ods. 2 tretím pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v súlade s článkom 53 ods. 2 tretím pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

| ☐ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument). |
| --- | --- |

☐

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5.   Zmena (zmeny):

Článok 5 ods. 2 – Chov rýb

Rozhodlo sa povoliť aj keramické vystielanie chovných rybníkov, keďže sa jeho vlastnosti veľmi neodlišujú od vlastností vystielania cementom a v niektorých prípadoch môže uľahčiť čistenie chovných rybníkov. Použitie keramického vystielania nespôsobuje negatívne zmeny v chovných postupoch ani v organoleptických vlastnostiach chovaných pstruhov. Veta:

Chovné rybníky, v ktorých prebieha chov mladých a dospelých rýb, musia byť skonštruované výlučne z cementu alebo z hliny a cementu, alebo z cementových stien a hlineného dna, alebo zo sklenených vlákien alebo z ocele a musia byť zoradené v rade alebo paralelne, aby sa maximalizovalo opätovné okysličovanie.

sa zodpovedajúcim spôsobom mení takto:

Chovné rybníky, v ktorých prebieha chov mladých a dospelých rýb, musia byť skonštruované výlučne z cementu alebo z hliny a cementu, alebo z cementových stien a hlineného dna, alebo zo sklenených vlákien, z ocele alebo z keramiky a musia byť zoradené v rade alebo paralelne, aby sa maximalizovalo opätovné okysličovanie.

Vzhľadom na podstatné zmeny, ktoré v dôsledku globálneho otepľovania prebiehajú v oblasti chovu, a na súvisiace zmeny týkajúce sa množstva snehových a dažďových zrážok, už teploty vody (uvedené v špecifikácii výrobku), v ktorej prebieha chov rýb, viac nezodpovedajú skutočnému fyzickému prostrediu, v ktorom odchovne pstruhov v regióne Trentino musia fungovať. Je preto nevyhnutné zvýšiť hodnoty teploty vody, ktorá do chovných rybníkov vstupuje počas zimných mesiacov (priemerná teplota od novembra do marca) z 10 °C na 12 °C. Vysvetľuje sa tým ustanovenie v článku 5 ods. 2 písm. a), podľa ktorého priemerná teplota počas mesiacov od novembra do marca nesmie presiahnuť 12 °C.

Táto zmena teda zahŕňa úpravu článku 6 špecifikácie výrobku, ktorý odkazuje na zmenu teploty vody z 10 °C na 12 °C. Táto zmena sa vzťahuje aj na bod 5 jednotného dokumentu uverejneného v Ú. v. EÚ C 255 zo 4. augusta 2015.

Zmenili sa údaje o počte výmen vody počas dňa a súvisiace hodnoty hustoty chovu v rybníkoch. Vzhľadom na vynikajúci stav používanej vody bolo cieľom zabrániť možným (a to aj dočasným) suchám alebo nedostatkom vody, ktoré by zariadenia s viac ako 10 výmenami za deň a povolenou hustotou na úrovni 40 kg/m3 donútili, aby urýchlene znížili hustotu na 30 kg/m3, ak počet výmen klesne pod úroveň 10 za deň. Keďže sa tým neohrozia jedinečné vlastnosti CHZO, považuje sa za vhodné doplniť dodatočný riadok tabuľky, podľa ktorého sa prevádzkovateľom s viac ako 8 výmenami za deň umožní hustota najviac 35 kg/m3. Z krátkodobého hľadiska sa tým uľahčí riadenie možného nedostatku vody. Tabuľka:

| Počet výmen vody za deň | Maximálna hustota chovu (v kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 až 6 | 25 |
| 6 až 10 | 30 |
| viac ako 10 | 40 |

Počet výmen vody za deň

Maximálna hustota chovu (v kg/m3)

2 až 6

25

6 až 10

30

viac ako 10

40

sa zodpovedajúcim spôsobom mení takto:

| Počet výmen vody za deň | Maximálna hustota chovu (v kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 až 6 | 25 |
| 6 až 8 | 30 |
| 8 až 10 | 35 |
| viac ako 10 | 40 |

Počet výmen vody za deň

Maximálna hustota chovu (v kg/m3)

2 až 6

25

6 až 8

30

8 až 10

35

viac ako 10

40

Zoznam povolených surovín – ktorý obsahoval obilniny, obilie a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov; olejniny a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov a olejov; strukoviny a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov; zemiakovú múčku a výrobky a vedľajšie výrobky z nej vrátane bielkovinových koncentrátov; výrobky a vedľajšie výrobky z rýb a/alebo kôrovcov vrátane olejov; múčku z morských rias a jej deriváty; výrobky z krvi neprežúvavcov a používanie živočíšnych bielkovín získaných z neprežúvavcov a kŕmne zmesi obsahujúce takéto bielkoviny – sa nahradil ustanovením, ktorým sa zakazuje používanie týchto surovín:

| — | surový kukuričný olej, |
| --- | --- |

—

surový kukuričný olej,

| — | kukuričný lepok, |
| --- | --- |

—

kukuričný lepok,

| — | arašidová múčka alebo pokrutina, |
| --- | --- |

—

arašidová múčka alebo pokrutina,

| — | horčicové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním, |
| --- | --- |

—

horčicové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním,

| — | sezamové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním. |
| --- | --- |

—

sezamové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním.

Táto zmena objasňuje zákaz používania určitých surovín, ktoré by mohli negatívne vplývať na farbu alebo chuť výrobku. Táto zmena sa vzťahuje aj na bod 3.3 jednotného dokumentu. Tento text v špecifikácii výrobku a v jednotnom dokumente:

Na zlepšenie kvality mäsa CHZO „Trote del Trentino“ sú prípustné tieto suroviny:

| 1. | obilniny, obilie a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov, |
| --- | --- |

1.

obilniny, obilie a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov,

| 2. | olejniny a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov a olejov, |
| --- | --- |

2.

olejniny a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov a olejov,

| 3. | strukoviny a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov, |
| --- | --- |

3.

strukoviny a výrobky a vedľajšie výrobky z nich vrátane bielkovinových koncentrátov,

| 4. | zemiaková múčka a výrobky a vedľajšie výrobky z nej vrátane bielkovinových koncentrátov, |
| --- | --- |

4.

zemiaková múčka a výrobky a vedľajšie výrobky z nej vrátane bielkovinových koncentrátov,

| 5. | výrobky a vedľajšie výrobky z rýb a/alebo kôrovcov vrátane olejov, |
| --- | --- |

5.

výrobky a vedľajšie výrobky z rýb a/alebo kôrovcov vrátane olejov,

| 6. | múčka z morských rias a jej deriváty, |
| --- | --- |

6.

múčka z morských rias a jej deriváty,

| 7. | výrobky z krvi neprežúvavcov. |
| --- | --- |

7.

výrobky z krvi neprežúvavcov.

Zároveň je povolené používať spracované živočíšne bielkoviny získané z neprežúvavcov a kŕmne zmesi obsahujúce takéto bielkoviny.

sa mení takto:

Okrem toho sa zakazuje používanie týchto surovín:

| — | surový kukuričný olej, |
| --- | --- |

—

surový kukuričný olej,

| — | kukuričný lepok, |
| --- | --- |

—

kukuričný lepok,

| — | arašidová múčka alebo pokrutina, |
| --- | --- |

—

arašidová múčka alebo pokrutina,

| — | horčicové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním, |
| --- | --- |

—

horčicové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním,

| — | sezamové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním. |
| --- | --- |

—

sezamové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním.

Jasnejšie sa špecifikovalo obdobie nepodávania krmiva, ktoré už neodkazuje na posledný deň kŕmenia, ale skôr na zastavenie podávania výkrmových dávok. Takisto sa rozhodlo povoliť, aby sa zvieratám počas obdobia, ktoré nasleduje po zastavení podávania výkrmových dávok, podávala základná kŕmna dávka za predpokladu, že tráviaci trakt je pri zabití prázdny.

Cieľom zmeny je objasniť pravidlá kŕmenia zvierat, aby sa pri zohľadnení dobrých životných podmienok zvierat zabezpečilo, že sa počas zabitia v tráviacom trakte nenachádza žiaden nestrávený materiál. Preto sa považuje za potrebné špecifikovať, že obdobie nepodávania krmiva sa týka výkrmových dávok. Zistilo sa, že v niektorých prípadoch štrukturálne dôvody viedli k zastaveniu podávania výkrmových dávok pre celý chovný rybník, pre ktorý je fáza zabíjania naplánovaná na viacero dní, z čoho vyplýva, že niektoré zvieratá by mohli byť bez kŕmenia až 15/20 dní. Takýto podstatný nedostatok krmiva nemôže byť v plnom súlade s pravidlami v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a okrem toho môže viesť k strate pevnosti svalov, a preto k strate jedinečných vlastností CHZO, a to najmä v lete. Preto sa zodpovedajúcim spôsobom dopĺňa odkaz o zastavení podávania výkrmových dávok a uvádza sa, že ak je to potrebné, zvieratám sa môže podávať základná kŕmna dávka za predpokladu, že sú splnené požiadavky týkajúce sa neprítomnosti nestráveného materiálu v tráviacom trakte.

Táto veta v špecifikácii výrobku:

Pred spracovaním dospelých rýb sa musia dodržať tieto obdobia nepodávania krmiva, ktoré závisia od teploty vody a ktoré sa počítajú odo dňa nasledujúceho po poslednom dni kŕmenia:

sa mení takto:

Pred spracovaním dospelých rýb sa musia dodržať tieto obdobia zastavenia podávania výkrmových dávok, ktoré závisia od teploty vody a ktoré sa počítajú odo dňa nasledujúceho po poslednom dni kŕmenia:

a doplnil sa tento odsek:

V záujme zachovania dobrých životných podmienok zvierat sa zvieratám počas obdobia, ktoré nasleduje po zastavení podávania výkrmových dávok, môže podávať základná kŕmna dávka za predpokladu, že tráviaci trakt je pri zabití prázdny.

Článok 5 ods. 4 – Balenie

Tento odsek:

Koncový výrobok sa musí predávať na polystyrénových podnosoch obalených fóliou a/alebo v polystyrénových škatuliach obalených fóliou, a/alebo vo vákuovaných balíčkoch, a/alebo v balení s modifikovanou atmosférou.

sa mení takto:

Koncový výrobok sa musí predávať na podnosoch obalených fóliou a/alebo v polystyrénových škatuliach obalených fóliou, a/alebo plnených ľadom, a/alebo v plastových škatuliach obalených fóliou a/alebo plnených ľadom, a/alebo v štandardných vákuovaných balíčkoch alebo iných vákuovo balených nádobách, a/alebo v balení s modifikovanou atmosférou.

a veta:

Ryby, ktoré sa predávajú celé a/alebo vypitvané, musia vážiť minimálne 200 g.

sa nahrádza takto:

Ryby, ktoré sa predávajú celé a/alebo vypitvané, musia pred zabitím vážiť minimálne 200 g.

S cieľom splniť požiadavky veľkých maloobchodníkov sa odstránil odkaz na materiál, z ktorého sú vyrobené podnosy, aby sa umožnilo balenie výrobku na podnosoch vyrobených z akéhokoľvek materiálu vhodného na použitie stanovené v platných právnych predpisoch. Zároveň sa doplnilo objasnenie výkladu týkajúce sa použitia ľadu, možnosti použitia opakovane použiteľných plastových škatúľ v záujme znižovania spotreby plastu, a vákuového balenia iného, ako sú štandardné vákuované balíčky. Nakoniec sa objasnilo, že minimálna hmotnosť rýb, ktoré sa predávajú celé a/alebo vypitvané, sa vzťahuje na hmotnosť pred zabitím.

Táto zmena sa týka bodu 3.5 jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Trote del Trentino“

EÚ č.: PGI-IT-0965-AM02 – 18. 9. 2020

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Názov [CHOP alebo CHZO]

„Trote del Trentino“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku [uvedený v prílohe XI]

Trieda 1.7. Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a výrobky z nich.

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Chránené zemepisné označenie „Trote del Trentino“ sa prideľuje lososovitej rybe chovanej vo výrobnej oblasti uvedenej v bode 4, ktorá patrí k druhu pstruh dúhový – Oncorhynchus mykiss (Walbaum). Pstruhy určené na spotrebu musia mať tieto vlastnosti: zelenkavý chrbát s ružovým pruhom po oboch stranách; belavé brucho; tmavé škvrnky na tele, chrbtových plutvách a chvostovej plutve. Kondičný faktor nesmie prekročiť hodnotu 1,25 v prípade rýb s hmotnosťou do 500 gramov alebo hodnotu 1,35 v prípade rýb s hmotnosťou nad 500 gramov. Celkový obsah tuku v mäse nesmie prekročiť 6 %. Mäso je biele alebo lososovo ružové, pevné, jemné a chudé s jemnou rybacou chuťou a miernou vôňou čerstvej vody bez bahnovej pachute. Všetky vedľajšie príchute výrobku musia byť obmedzené, pričom obsah geosmínu musí byť nižší ako 0,9 μg/kg a pre pevnosť svalu musí byť charakteristická úroveň špičkovej sily pod tlakom najmenej 4 N.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Kŕmne dávky musia spĺňať požiadavky stanovené tradíciou a musia sa podávať presne a dôsledne. Z tohto dôvodu krmivo nesmie obsahovať geneticky modifikované suroviny.

Okrem toho sa zakazuje používanie týchto surovín:

| — | surový kukuričný olej, |
| --- | --- |

—

surový kukuričný olej,

| — | kukuričný lepok, |
| --- | --- |

—

kukuričný lepok,

| — | arašidová múčka alebo pokrutina, |
| --- | --- |

—

arašidová múčka alebo pokrutina,

| — | horčicové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním, |
| --- | --- |

—

horčicové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním,

| — | sezamové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním. |
| --- | --- |

—

sezamové semená a bielkovinové produkty získané ich spracúvaním.

Zloženie podávaných kŕmnych dávok musí vyhovovať potrebám rýb v rôznych fázach rastu, a to v súlade s cieľmi špecifikácie výrobku.

Prípustné sú všetky doplnkové látky určené na výživu zvierat stanovené v platných právnych predpisoch. Lososová farba mäsa sa musí dosiahnuť predovšetkým použitím karotenoidového pigmentu astaxantínu a/alebo karotenoidov prírodného pôvodu.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Fázy chovu, ktoré zahŕňajú štádium plôdika so žĺtkovým vakom, mladú rybu a dospelého pstruha, ako aj zabitie sa musia uskutočniť v oblasti uvedenej v bode 4.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Koncový výrobok sa musí predávať na podnosoch obalených fóliou a/alebo v polystyrénových škatuliach obalených fóliou, a/alebo plnených ľadom, a/alebo v plastových škatuliach obalených fóliou a/alebo plnených ľadom, a/alebo v štandardných vákuovaných balíčkoch alebo iných vákuovo balených nádobách, a/alebo v balení s modifikovanou atmosférou.

Pokiaľ ide o druh výrobku, pstruh sa predáva ako čerstvý výrobok: celý, vypitvaný, porciovaný a/alebo nakrájaný na plátky. Ryby, ktoré sa predávajú celé a/alebo vypitvané, musia pred zabitím vážiť minimálne 200 g. Ryby, ktoré sa predávajú porciované alebo nakrájané na plátky, musia vážiť minimálne 90 g.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na každom balení musí byť uvedený výraz „Indicazione Geografica Protetta“ [chránené zemepisné označenie], alebo skratka „IGP“ [CHZO], a to čitateľným a nezmazateľným písmom, ktoré sa zreteľne odlišuje od ostatného textu.

Uvedená skratka musí byť preložená do jazyka krajiny, v ktorej sa výrobok predáva. Je zakázané pridávať akýkoľvek opis, ktorý nie je výslovne stanovený.

Na každom balení sa musí na viditeľnom mieste, buď na štítku, alebo na samotnom balení, nachádzať nasledujúce logo. Logo môže byť alternatívne vytlačené v odtieňoch sivej farby.

Image 1

Na každom štítku alebo na všetkých jednotlivých baleniach sa musí nachádzať aj európsky symbol CHZO. Na štítku alebo na inej osobitnej značke sa musí uvádzať číslo alebo referenčný kód výrobcu a/alebo výrobnej šarže.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Výrobná oblasť CHZO „Trote del Trentino“ zahŕňa celú autonómnu provinciu Trento a obec Bagolino v provincii Brescia. Vo vymedzenej oblasti sa nachádzajú hlavné rieky regiónu Trentino a ich bočné údolia a prítoky.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Výrobnú oblasť formovalo niekoľko prekrývajúcich sa cyklov glaciálnej a fluviálnej erózie. Z morfologického hľadiska ide o prevažne hornatú krajinu s charakteristickými údoliami zarezanými rôzne hlboko do geologického substrátu, ktoré tvoria všetky oblasti povodia v oblasti. Podnebie výrobnej oblasti CHZO „Trote del Trentino“ je typické pre vysokohorskú oblasť s častými zrážkami, v zimných mesiacoch často snehovými, a nízkymi teplotami dokonca aj v lete. V oblasti sa nachádza večný sneh a ľad, z ktorého pochádza všetka voda používaná pri chove pstruha. Klimatické a hydrogeologické charakteristiky vymedzenej oblasti, ktoré sa nedajú preniesť ani ich nemožno napodobniť, preto dodávajú pstruhom „Trote del Trentino“ výnimočné vlastnosti. Chemické zloženie pramenitej vody v regióne Trentino dosahuje nižšie hodnoty stopových prvkov (horčík, sodík, draslík) v porovnaní s európskym priemerom, vďaka čomu je táto voda mimoriadne vhodná na chov pstruha. Vodné toky, ktoré zásobujú odchovne pstruhov v regióne Trentino, sa vyznačujú vysokou biologickou kvalitou, pričom hodnoty EBI (rozšírený biotický index) sú vyššie ako 8, čo zodpovedá triede I alebo II.

Žiadosť o uznanie CHZO „Trote del Trentino“ je oprávnená vzhľadom na skutočnosť, že daný výrobok sa odlišuje od ostatných výrobkov tej istej kategórie veľmi nízkym kondičným faktorom a svojím obsahom tuku. Navyše mäso je pevné, jemné a chudé s jemnou rybacou chuťou a miernou vôňou čerstvej vody bez bahnovej pachute, ktorá je pre chovaného pstruha často typická.

Osobitné kvalitatívne vlastnosti pstruha „Trote del Trentino“ vychádzajú predovšetkým z vlastností používanej vody, ktorá je výdatná, keďže pochádza z oblasti večného snehu a ľadu v regióne, je výrazne okysličená, má dobré chemické, fyzikálne a biologické zloženie a nízku teplotu, ktorá od novembra do marca väčšinou klesá pod 12 °C.

Vody sú studené a nie sú bohaté na výživné látky, takže ryby rastú pomaly. To síce spôsobuje nižšie výnosy, no na druhej strane zlepšuje kvalitu mäsa, ako napríklad v podobe nízkeho kondičného faktora a zníženého obsahu tuku. Väčšina odchovní pstruhov v regióne Trentino využíva vďaka hojnému pritekaniu vody a svahovému terénu rozdiely medzi úrovňou jednotlivých rybníkov, čo umožňuje prirodzené opakované okysličovanie vody. Kvalitná voda zabraňuje šíreniu rias a neželaných mikroorganizmov a metabolitov, ktoré sú zodpovedné za nepríjemné chute, v neposlednom rade za bahnovú, spôsobené privysokým obsahom geosmínu.

Klimatické podmienky tejto oblasti spolu s ľudským prínosom z hľadiska starostlivosti a riadenia odchovní rýb pevne spájajú pstruha „Trote del Trentino“ s danou geografickou výrobnou oblasťou.

Chov pstruha „Trote del Trentino“ je veľmi starý a vychádza z dlhej tradície, ktorá sa časom ustálila. Prax chovu rýb v chovných rybníkoch sa datuje od 19. storočia, keď sa v roku 1879 vybudovala umelá odchovňa rýb v Torbole, ktorá mala šíriť postupy chovu rýb a zarybňovať verejné vody plôdikmi pstruha so žĺtkovými vakmi. Prvé súkromné odchovne rýb boli založené v obciach Predazzo v roku 1891, Giustino v roku 1902 a Tione v roku 1926 a ďalšie k nim pribudli po druhej svetovej vojne. V priebehu rokov si všetky tieto odchovne rýb zachovali vlastné oddelené chovné zariadenia a z času na čas do nich nasádzajú nové kmene z iných odchovní alebo z voľnej prírody, čím sa jedinečné vlastnosti chovaného pstruha prenášajú na ďalšie generácie.

Táto tradícia sa ustálila v roku 1975 založením spoločnosti Associazione dei Troticoltori Trentini [Združenie chovateľov pstruhov v Trentine], ktorá zohrala pri oživení chovu pstruhov v oblasti výroby takú dôležitú úlohu, že názov „Salmerino del Trentino“ sa stal bežnou súčasťou každodenného aj obchodného jazyka, čo možno ľahko podložiť faktúrami, štítkami a propagačnými materiálmi.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

Úplné znenie špecifikácie výrobku je dostupné na tomto webovom sídle:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo prípadne:

priamo na domovskej stránke ministerstva pre politiku poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva (www.politicheagricole.it) po kliknutí na položku „Qualità“ (vpravo hore na obrazovke), potom na „Prodotti DOP IGP STG“ (vľavo na obrazovke) a napokon na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

---