# Euroopan unionin C 465/17.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 465 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta17. marraskuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 465

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta17. marraskuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2020–2021Istunnot 8.–11. helmikuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2020–2021Istunnot 8.–11. helmikuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 9. helmikuuta 2021 |
| 2021/C 465/01 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi asetusten (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 ja (EU) 2019/2024 muuttamisesta palvelinten ja tiedontallennustuotteiden, sähkömoottoreiden ja taajuusmuuttajien, kylmäsäilytyslaitteiden, valonlähteiden ja erillisten liitäntälaitteiden, elektronisten näyttöjen, kotitalouksien astianpesukoneiden, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden sekä suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (D069494/02 – 2020/2917(RPS)) | 2 |
| | Keskiviikko 10. helmikuuta 2021 |
| 2021/C 465/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2020 (2020/2123(INI)) | 4 |
| 2021/C 465/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (2020/2077(INI)) | 11 |
| 2021/C 465/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (2020/2029(INI)) | 30 |
| 2021/C 465/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU 43 artiklan täytäntöönpanosta (2020/2047(INI)) | 47 |
| 2021/C 465/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 asiakirjojen julkisuudesta (työjärjestyksen 122 artiklan 7 kohta) – Vuosikertomus vuosilta 2016–2018 (2019/2198(INI)) | 54 |
| 2021/C 465/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 eriarvoisuuden vähentämisestä keskittyen etenkin työssäkäyvien köyhyyteen (2019/2188(INI)) | 62 |
| 2021/C 465/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 covid-19-pandemian vaikutuksesta nuoriin ja urheiluun (2020/2864(RSP)) | 82 |
| | Torstai 11. helmikuuta 2021 |
| 2021/C 465/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2019/2202(INI)) | 87 |
| 2021/C 465/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (2020/2818(RSP)) | 110 |
| 2021/C 465/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Valko-Venäjällä sijaitsevan Astravetsin ydinvoimalan turvallisuudesta (2021/2511(RSP)) | 123 |
| 2021/C 465/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Jemenin humanitaarisesta ja poliittisesta tilanteesta (2021/2539(RSP)) | 126 |
| 2021/C 465/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Myanmarin tilanteesta (2021/2540(RSP)) | 135 |
| 2021/C 465/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Ruanda ja Paul Rusesabaginan tapaus (2021/2543(RSP)) | 143 |
| 2021/C 465/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Kazakstanin ihmisoikeustilanteesta (2021/2544(RSP)) | 147 |
| 2021/C 465/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Ugandan poliittisesta tilanteesta (2021/2545(RSP)) | 154 |
| 2021/C 465/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 naisten oikeuksiin liittyvistä tulevista haasteista Euroopassa yli 25 vuotta Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman jälkeen (2021/2509(RSP)) | 160 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 9. helmikuuta 2021

2021/C 465/01

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi asetusten (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 ja (EU) 2019/2024 muuttamisesta palvelinten ja tiedontallennustuotteiden, sähkömoottoreiden ja taajuusmuuttajien, kylmäsäilytyslaitteiden, valonlähteiden ja erillisten liitäntälaitteiden, elektronisten näyttöjen, kotitalouksien astianpesukoneiden, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden sekä suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (D069494/02 – 2020/2917(RPS))

2

Keskiviikko 10. helmikuuta 2021

2021/C 465/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2020 (2020/2123(INI))

4

2021/C 465/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (2020/2077(INI))

11

2021/C 465/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (2020/2029(INI))

30

2021/C 465/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU 43 artiklan täytäntöönpanosta (2020/2047(INI))

47

2021/C 465/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 asiakirjojen julkisuudesta (työjärjestyksen 122 artiklan 7 kohta) – Vuosikertomus vuosilta 2016–2018 (2019/2198(INI))

54

2021/C 465/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 eriarvoisuuden vähentämisestä keskittyen etenkin työssäkäyvien köyhyyteen (2019/2188(INI))

62

2021/C 465/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 covid-19-pandemian vaikutuksesta nuoriin ja urheiluun (2020/2864(RSP))

82

Torstai 11. helmikuuta 2021

2021/C 465/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2019/2202(INI))

87

2021/C 465/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (2020/2818(RSP))

110

2021/C 465/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Valko-Venäjällä sijaitsevan Astravetsin ydinvoimalan turvallisuudesta (2021/2511(RSP))

123

2021/C 465/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Jemenin humanitaarisesta ja poliittisesta tilanteesta (2021/2539(RSP))

126

2021/C 465/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Myanmarin tilanteesta (2021/2540(RSP))

135

2021/C 465/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Ruanda ja Paul Rusesabaginan tapaus (2021/2543(RSP))

143

2021/C 465/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Kazakstanin ihmisoikeustilanteesta (2021/2544(RSP))

147

2021/C 465/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Ugandan poliittisesta tilanteesta (2021/2545(RSP))

154

2021/C 465/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 naisten oikeuksiin liittyvistä tulevista haasteista Euroopassa yli 25 vuotta Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman jälkeen (2021/2509(RSP))

160

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | YHTEISET JULKILAUSUMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 9. helmikuuta 2021 |
| 2021/C 465/18 | Euroopan parlamentin päätös 9. helmikuuta 2021 Álvaro Amaron koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2019/2150(IMM)) | 170 |

II   Tiedonannot

YHTEISET JULKILAUSUMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 9. helmikuuta 2021

2021/C 465/18

Euroopan parlamentin päätös 9. helmikuuta 2021 Álvaro Amaron koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2019/2150(IMM))

170

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 9. helmikuuta 2021 |
| 2021/C 465/19 | Euroopan parlamentin päätös 9. helmikuuta 2021 Euroopan keskuspankin ehdotuksesta Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämiseksi (N9-0080/2020 – C9-0425/2020 – 2020/0910(NLE)) | 172 |
| 2021/C 465/20 | P9_TA(2021)0032Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta (kodifikaatio) (COM(2020)0048 – C9-0017/2020 – 2020/0029(COD))P9_TC1-COD(2020)0029Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta (kodifikaatio) | 174 |
| 2021/C 465/21 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 19. tammikuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 liitteen I muuttamisesta maaseudun kehittämiseen vuonna 2021 myönnettävän unionin tuen määrien osalta (C(2021)00188 – 2021/2517(DEA)) | 175 |
| 2021/C 465/22 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidusta asetuksesta (EU) 2017/891 poikkeamisesta hedelmä- ja vihannesalan osalta ja delegoidusta asetuksesta (EU) 2016/1149 poikkeamisesta viinialan osalta vuonna 2020 covid-19-pandemian yhteydessä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2020/884 muuttamisesta sekä delegoidun asetuksen (EU) 2016/1149 muuttamisesta 27. tammikuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta (C(2021)00371 – 2021/2530(DEA)) | 176 |
| 2021/C 465/23 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 21. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta, jolla muutetaan delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/2251 säädettyjä teknisiä standardeja siltä osin kuin on kyse ajankohdasta, jona tiettyjä riskienhallintamenettelyjä aletaan soveltaa vakuuksien vaihtoa varten (C(2020)9147 – 2020/2942(DEA)) | 178 |
| 2021/C 465/24 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 21. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoiduissa asetuksissa (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 ja (EU) 2016/1178 vahvistettujen teknisten sääntelystandardien muuttamisesta tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta (C(2020)9148 – 2020/2943(DEA)) | 180 |
| | Keskiviikko 10. helmikuuta 2021 |
| 2021/C 465/25 | P9_TA(2021)0038Elpymis- ja palautumistukivälineen perustaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (COM(2020)0408 – C9-0150/2020 – 2020/0104(COD))P9_TC1-COD(2020)0104Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta | 182 |
| | Torstai 11. helmikuuta 2021 |
| 2021/C 465/26 | P9_TA(2021)0046Rahoitusvälineiden markkinat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiedonantovaatimuksista, tuotehallinnasta ja positiolimiiteistä covid-19-pandemiasta elpymisen edistämiseksi (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))P9_TC1-COD(2020)0152Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiedonantovaatimuksista, tuotehallinnasta ja positiolimiiteistä sekä direktiivien 2013/36/EU ja (EU) 2019/878 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse niiden soveltamisesta sijoituspalveluyrityksiin covid-19-kriisistä elpymisen edistämiseksi | 185 |
| 2021/C 465/27 | P9_TA(2021)0047EU:n elpymisesite ja rahoituksenvälittäjiä koskevat kohdennetut mukautukset, joilla helpotetaan toipumista covid-19-pandemiasta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/1129 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse EU:n elpymisesitteestä ja rahoituksenvälittäjiä koskevista kohdennetuista mukautuksista, joilla helpotetaan toipumista covid-19-pandemiasta (COM(2020)0281 – C9-0206/2020 – 2020/0155(COD))P9_TC1-COD(2020)0155Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/1129 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse EU:n elpymisesitteestä ja rahoituksenvälittäjiä koskevista kohdennetuista mukautuksista ja direktiivin 2004/109/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhtenäisen sähköisen raportointimuodon käytöstä vuositilinpäätöksissä covid-19-kriisistä elpymisen tukemiseksi | 186 |
| 2021/C 465/28 | P9_TA(2021)0048Unionin lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevat säännöt: väliaikainen helpotus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi yhteisön lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevista säännöistä myönnettävän väliaikaisen höllennyksen osalta (COM(2020)0818 – C9-0420/2020 – 2020/0358(COD))P9_TC1-COD(2020)0358Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä covid-19-kriisin vuoksi myönnettävän väliaikaisen helpotuksen osalta | 188 |
| 2021/C 465/29 | P9_TA(2021)0049Väliaikaiset toimenpiteet, jotka koskevat todistusten ja lupakirjojen voimassaoloa (II koontiasetus) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi covid-19:n leviämisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä sekä tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettuja viiteajanjaksoja seuraavien viiteajanjaksojen ajaksi (COM(2021)0025 – C9-0004/2021 – 2021/0012(COD))P9_TC1-COD(2021)0012Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi covid-19-kriisin jatkumisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä, tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla ja tiettyjen asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettujen ajanjaksojen pidentämistä | 189 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 9. helmikuuta 2021

2021/C 465/19

Euroopan parlamentin päätös 9. helmikuuta 2021 Euroopan keskuspankin ehdotuksesta Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämiseksi (N9-0080/2020 – C9-0425/2020 – 2020/0910(NLE))

172

2021/C 465/20

P9_TA(2021)0032Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta (kodifikaatio) (COM(2020)0048 – C9-0017/2020 – 2020/0029(COD))P9_TC1-COD(2020)0029Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta (kodifikaatio)

174

2021/C 465/21

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 19. tammikuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 liitteen I muuttamisesta maaseudun kehittämiseen vuonna 2021 myönnettävän unionin tuen määrien osalta (C(2021)00188 – 2021/2517(DEA))

175

2021/C 465/22

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidusta asetuksesta (EU) 2017/891 poikkeamisesta hedelmä- ja vihannesalan osalta ja delegoidusta asetuksesta (EU) 2016/1149 poikkeamisesta viinialan osalta vuonna 2020 covid-19-pandemian yhteydessä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2020/884 muuttamisesta sekä delegoidun asetuksen (EU) 2016/1149 muuttamisesta 27. tammikuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta (C(2021)00371 – 2021/2530(DEA))

176

2021/C 465/23

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 21. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta, jolla muutetaan delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/2251 säädettyjä teknisiä standardeja siltä osin kuin on kyse ajankohdasta, jona tiettyjä riskienhallintamenettelyjä aletaan soveltaa vakuuksien vaihtoa varten (C(2020)9147 – 2020/2942(DEA))

178

2021/C 465/24

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 21. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoiduissa asetuksissa (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 ja (EU) 2016/1178 vahvistettujen teknisten sääntelystandardien muuttamisesta tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta (C(2020)9148 – 2020/2943(DEA))

180

Keskiviikko 10. helmikuuta 2021

2021/C 465/25

P9_TA(2021)0038Elpymis- ja palautumistukivälineen perustaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (COM(2020)0408 – C9-0150/2020 – 2020/0104(COD))P9_TC1-COD(2020)0104Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta

182

Torstai 11. helmikuuta 2021

2021/C 465/26

P9_TA(2021)0046Rahoitusvälineiden markkinat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiedonantovaatimuksista, tuotehallinnasta ja positiolimiiteistä covid-19-pandemiasta elpymisen edistämiseksi (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))P9_TC1-COD(2020)0152Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiedonantovaatimuksista, tuotehallinnasta ja positiolimiiteistä sekä direktiivien 2013/36/EU ja (EU) 2019/878 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse niiden soveltamisesta sijoituspalveluyrityksiin covid-19-kriisistä elpymisen edistämiseksi

185

2021/C 465/27

P9_TA(2021)0047EU:n elpymisesite ja rahoituksenvälittäjiä koskevat kohdennetut mukautukset, joilla helpotetaan toipumista covid-19-pandemiasta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/1129 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse EU:n elpymisesitteestä ja rahoituksenvälittäjiä koskevista kohdennetuista mukautuksista, joilla helpotetaan toipumista covid-19-pandemiasta (COM(2020)0281 – C9-0206/2020 – 2020/0155(COD))P9_TC1-COD(2020)0155Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/1129 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse EU:n elpymisesitteestä ja rahoituksenvälittäjiä koskevista kohdennetuista mukautuksista ja direktiivin 2004/109/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhtenäisen sähköisen raportointimuodon käytöstä vuositilinpäätöksissä covid-19-kriisistä elpymisen tukemiseksi

186

2021/C 465/28

P9_TA(2021)0048Unionin lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevat säännöt: väliaikainen helpotus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi yhteisön lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevista säännöistä myönnettävän väliaikaisen höllennyksen osalta (COM(2020)0818 – C9-0420/2020 – 2020/0358(COD))P9_TC1-COD(2020)0358Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä covid-19-kriisin vuoksi myönnettävän väliaikaisen helpotuksen osalta

188

2021/C 465/29

P9_TA(2021)0049Väliaikaiset toimenpiteet, jotka koskevat todistusten ja lupakirjojen voimassaoloa (II koontiasetus) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi covid-19:n leviämisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä sekä tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettuja viiteajanjaksoja seuraavien viiteajanjaksojen ajaksi (COM(2021)0025 – C9-0004/2021 – 2021/0012(COD))P9_TC1-COD(2021)0012Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi covid-19-kriisin jatkumisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä, tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla ja tiettyjen asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettujen ajanjaksojen pidentämistä

189

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

17.11.2021

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2020–2021

Istunnot 8.–11. helmikuuta 2021

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 9. helmikuuta 2021

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/2

---

P9_TA(2021)0033

Päätös olla vastustamatta täytäntöönpanotoimenpidettä: ekologista suunnittelua koskevat vaatimukset

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi asetusten (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 ja (EU) 2019/2024 muuttamisesta palvelinten ja tiedontallennustuotteiden, sähkömoottoreiden ja taajuusmuuttajien, kylmäsäilytyslaitteiden, valonlähteiden ja erillisten liitäntälaitteiden, elektronisten näyttöjen, kotitalouksien astianpesukoneiden, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden sekä suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (D069494/02 – 2020/2917(RPS))

(2021/C 465/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi asetusten (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 ja (EU) 2019/2024 muuttamisesta palvelinten ja tiedontallennustuotteiden, sähkömoottoreiden ja taajuusmuuttajien, kylmäsäilytyslaitteiden, valonlähteiden ja erillisten liitäntälaitteiden, elektronisten näyttöjen, kotitalouksien astianpesukoneiden, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden sekä suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (D069494/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi asetusten (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 ja (EU) 2019/2024 muuttamisesta palvelinten ja tiedontallennustuotteiden, sähkömoottoreiden ja taajuusmuuttajien, kylmäsäilytyslaitteiden, valonlähteiden ja erillisten liitäntälaitteiden, elektronisten näyttöjen, kotitalouksien astianpesukoneiden, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden sekä suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (D069494/02,

| — | ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean 11. marraskuuta 2020 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean 11. marraskuuta 2020 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon komission 14. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa ehdotusta komission asetukseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 14. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa ehdotusta komission asetukseksi,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 28. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 28. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että komissio toimitti 5. joulukuuta 2020 parlamentille ehdotuksen komission asetukseksi, mikä käynnisti tarkasteluajan, jonka aikana parlamentti voi ilmoittaa vastustavansa kyseistä asetusta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio toimitti 5. joulukuuta 2020 parlamentille ehdotuksen komission asetukseksi, mikä käynnisti tarkasteluajan, jonka aikana parlamentti voi ilmoittaa vastustavansa kyseistä asetusta;

| B. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi asetukset (EU) 2019/424 (3), (EU) 2019/1781 (4), (EU) 2019/2019 (5), (EU) 2019/2020 (6), (EU) 2019/2021 (7), (EU) 2019/2022 (8), (EU) 2019/2023 (9) ja (EU) 2019/2024 (10) (”muutetut asetukset”) palvelinten ja tiedontallennustuotteiden, sähkömoottoreiden ja taajuusmuuttajien, kylmäsäilytyslaitteiden, valonlähteiden ja erillisten liitäntälaitteiden, elektronisten näyttöjen, kotitalouksien astianpesukoneiden, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden sekä suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi asetukset (EU) 2019/424 (3), (EU) 2019/1781 (4), (EU) 2019/2019 (5), (EU) 2019/2020 (6), (EU) 2019/2021 (7), (EU) 2019/2022 (8), (EU) 2019/2023 (9) ja (EU) 2019/2024 (10) (”muutetut asetukset”) palvelinten ja tiedontallennustuotteiden, sähkömoottoreiden ja taajuusmuuttajien, kylmäsäilytyslaitteiden, valonlähteiden ja erillisten liitäntälaitteiden, elektronisten näyttöjen, kotitalouksien astianpesukoneiden, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden sekä suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta;

| C. | ottaa huomioon, että on havaittu teknisiä ongelmia, jotka vaarantaisivat muutettujen asetusten asianmukaisen täytäntöönpanon, kun niitä aletaan soveltaa vuonna 2021; ottaa huomioon, että komissio on tämän vuoksi laatinut asetusehdotuksen, jossa käsitellään näitä teknisiä ongelmia ja selvennetään ja yhdenmukaistetaan tiettyjä muutettujen asetusten säännöksiä; toteaa muun muassa, että komission asetusehdotuksessa säädetään ”ilmoitetun arvon” yhteisestä määritelmästä markkinavalvontaviranomaisille vaatimustenmukaisuuden todentamista ja erityisesti fyysistä testausta varten annettavien arvojen selventämiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että on havaittu teknisiä ongelmia, jotka vaarantaisivat muutettujen asetusten asianmukaisen täytäntöönpanon, kun niitä aletaan soveltaa vuonna 2021; ottaa huomioon, että komissio on tämän vuoksi laatinut asetusehdotuksen, jossa käsitellään näitä teknisiä ongelmia ja selvennetään ja yhdenmukaistetaan tiettyjä muutettujen asetusten säännöksiä; toteaa muun muassa, että komission asetusehdotuksessa säädetään ”ilmoitetun arvon” yhteisestä määritelmästä markkinavalvontaviranomaisille vaatimustenmukaisuuden todentamista ja erityisesti fyysistä testausta varten annettavien arvojen selventämiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että komission asetuksen olisi tultava voimaan 1. maaliskuuta 2021 mennessä, jotta muutettuihin asetuksiin tehtäviä muutoksia aletaan soveltaa samana päivänä kuin useimpia muutetuista asetuksista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komission asetuksen olisi tultava voimaan 1. maaliskuuta 2021 mennessä, jotta muutettuihin asetuksiin tehtäviä muutoksia aletaan soveltaa samana päivänä kuin useimpia muutetuista asetuksista;

| E. | ottaa huomioon, että tämä päätös on tehty poikkeuksellisena toimenpiteenä, jotta vältetään oikeudellinen epävarmuus niille sidosryhmille, joiden on noudatettava muutetuissa asetuksissa vahvistettuja vaatimuksia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämä päätös on tehty poikkeuksellisena toimenpiteenä, jotta vältetään oikeudellinen epävarmuus niille sidosryhmille, joiden on noudatettava muutetuissa asetuksissa vahvistettuja vaatimuksia;

| 1. | ilmoittaa, että se ei vastusta ehdotusta komission asetukseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen komissiolle ja tiedoksi neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10.

(2)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/424, annettu 15. maaliskuuta 2019, palvelinten ja tiedontallennustuotteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EU) N:o 617/2013 muuttamisesta (EUVL L 74, 18.3.2019, s. 46).

(4)  Komission asetus (EU) 2019/1781, annettu 1. lokakuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY mukaisten ekologisen suunnittelun vaatimusten asettamisesta sähkömoottoreille ja taajuusmuuttajille, asetuksen (EY) N:o 641/2009 muuttamisesta erillisten ja tuotteisiin integroitujen akselitiivisteettömien kiertovesipumppujen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta sekä komission asetuksen (EY) N:o 640/2009 kumoamisesta (EUVL L 272, 25.10.2019, s. 74).

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/2019, annettu 1. lokakuuta 2019, kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EY) N:o 643/2009 muuttamisesta (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 187).

(6)  Komission asetus (EU) 2019/2020, annettu 1. lokakuuta 2019, ekologisen suunnittelun vaatimusten asettamisesta valonlähteille ja erillisille liitäntälaitteille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla ja komission asetusten (EY) N:o 244/2009, (EY) N:o 245/2009 ja (EU) N:o 1194/2012 kumoamisesta (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 209).

(7)  Komission asetus (EU) 2019/2021, annettu 1. lokakuuta 2019, elektronisten näyttöjen ekologista suunnittelua koskevista vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) N:o 642/2009 kumoamisesta (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 241).

(8)  Komission asetus (EU) 2019/2022, annettu 1. lokakuuta 2019, kotitalouksien astianpesukoneiden ekologista suunnittelua koskevista vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 1016/2010 kumoamisesta (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 267).

(9)  Komission asetus (EU) 2019/2023, annettu 1. lokakuuta 2019, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden ekologista suunnittelua koskevista vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 1015/2010 kumoamisesta (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 285).

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/2024, annettu 1. lokakuuta 2019, suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 313).

---

Keskiviikko 10. helmikuuta 2021

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/4

---

P9_TA(2021)0039

Euroopan keskuspankki – vuosikertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2020 (2020/2123(INI))

(2021/C 465/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin (EKP) vuosikertomuksen 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin (EKP) vuosikertomuksen 2019,

| — | ottaa huomioon EKP:n palautteen Euroopan parlamentin päätöslauselmaan EKP:n vuosikertomuksesta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n palautteen Euroopan parlamentin päätöslauselmaan EKP:n vuosikertomuksesta 2018,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 15 ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 15 ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 123 artiklan, 127 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan, 130 artiklan, 132 artiklan ja 284 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 123 artiklan, 127 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan, 130 artiklan, 132 artiklan ja 284 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon euroaluetta koskevan eurojärjestelmän asiantuntijoiden makrotaloudellisen arvion ja EKP:n neuvoston 4. kesäkuuta 2020 hyväksymät toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon euroaluetta koskevan eurojärjestelmän asiantuntijoiden makrotaloudellisen arvion ja EKP:n neuvoston 4. kesäkuuta 2020 hyväksymät toimenpiteet,

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2020 julkaistun Euroopan keskuspankin kyselytutkimuksen euroalueen yritysten rahoituksensaantimahdollisuuksista ”Survey on the Access to Finance of Enterprises in the euro area – October 2019 to March 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2020 julkaistun Euroopan keskuspankin kyselytutkimuksen euroalueen yritysten rahoituksensaantimahdollisuuksista ”Survey on the Access to Finance of Enterprises in the euro area – October 2019 to March 2020”,

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2020 julkaistun euroaluetta koskevan EKP:n asiantuntijoiden makrotaloudellisen arvion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2020 julkaistun euroaluetta koskevan EKP:n asiantuntijoiden makrotaloudellisen arvion,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin pääjohtajan Christine Lagarden kanssa 6. helmikuuta, 8. kesäkuuta ja 28. syyskuuta 2020 järjestetyt rahapoliittiset vuoropuhelut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin pääjohtajan Christine Lagarden kanssa 6. helmikuuta, 8. kesäkuuta ja 28. syyskuuta 2020 järjestetyt rahapoliittiset vuoropuhelut,

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2019 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2019 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä (1),

| — | ottaa huomioon EKP:n kryptovaroja käsittelevän työryhmän syyskuussa 2020 julkaiseman Occasional Paper -sarjan julkaisun nro 247 stablecoineista ”Stablecoins: Implications for monetary policy, financial stability, market infrastructure and payments, and banking supervision in the euro area”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n kryptovaroja käsittelevän työryhmän syyskuussa 2020 julkaiseman Occasional Paper -sarjan julkaisun nro 247 stablecoineista ”Stablecoins: Implications for monetary policy, financial stability, market infrastructure and payments, and banking supervision in the euro area”,

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (2),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2020 julkaistun EKP:n raportin digitaalisesta eurosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2020 julkaistun EKP:n raportin digitaalisesta eurosta,

| — | ottaa huomioon EKP:n marraskuussa 2017 julkaiseman Occasional Paper -sarjan julkaisun nro 201 käteisen rahan käytöstä ”The use of cash by households in the euro area”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n marraskuussa 2017 julkaiseman Occasional Paper -sarjan julkaisun nro 201 käteisen rahan käytöstä ”The use of cash by households in the euro area”,

| — | ottaa huomioon EKP:n ympäristöselonteon päivityksen vuodelta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n ympäristöselonteon päivityksen vuodelta 2020,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 142 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 142 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0002/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0002/2021),

| A. | ottaa huomioon, että komission kesän 2020 talousennusteessa, jossa on otettu huomioon covid-19-pandemian aiheuttamat talouden häiriöt, arvioidaan, että euroalueen talous supistuu 8,7 prosenttia vuonna 2020 ja kasvaa 6,1 prosenttia vuonna 2021 ja EU27:n talous supistuu 8,3 prosenttia vuonna 2020 ja kasvaa 5,8 prosenttia vuonna 2021; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission kesän 2020 talousennusteessa, jossa on otettu huomioon covid-19-pandemian aiheuttamat talouden häiriöt, arvioidaan, että euroalueen talous supistuu 8,7 prosenttia vuonna 2020 ja kasvaa 6,1 prosenttia vuonna 2021 ja EU27:n talous supistuu 8,3 prosenttia vuonna 2020 ja kasvaa 5,8 prosenttia vuonna 2021;

| B. | toteaa, että syyskuussa 2020 julkaistun EKP:n asiantuntijoiden makrotaloudellisen arvion mukaan euroalueen yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) mukainen vuotuinen inflaatio on keskimäärin 0,3 prosenttia vuonna 2020, 1,0 prosenttia vuonna 2021 ja 1,3 prosenttia vuonna 2022 ja inflaationäkymät vaihtelevat huomattavasti euroalueen eri osissa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että syyskuussa 2020 julkaistun EKP:n asiantuntijoiden makrotaloudellisen arvion mukaan euroalueen yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) mukainen vuotuinen inflaatio on keskimäärin 0,3 prosenttia vuonna 2020, 1,0 prosenttia vuonna 2021 ja 1,3 prosenttia vuonna 2022 ja inflaationäkymät vaihtelevat huomattavasti euroalueen eri osissa;

| C. | ottaa huomioon, että Eurostatin mukaan työttömyysaste oli EU:ssa elokuussa 2020 7,4 prosenttia ja euroalueella 8,1 prosenttia; ottaa huomioon, että työttömyysasteen odotetaan nousevan; ottaa huomioon, että työttömyysaste vaihtelee unionin eri osissa; ottaa huomioon, että työttömyydessä on erittäin suuria alueellisia eroja jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä; katsoo, että korkealla pysyttelevä nuorisotyöttömyysaste on vakava asia, johon on puututtava EU:ssa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Eurostatin mukaan työttömyysaste oli EU:ssa elokuussa 2020 7,4 prosenttia ja euroalueella 8,1 prosenttia; ottaa huomioon, että työttömyysasteen odotetaan nousevan; ottaa huomioon, että työttömyysaste vaihtelee unionin eri osissa; ottaa huomioon, että työttömyydessä on erittäin suuria alueellisia eroja jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä; katsoo, että korkealla pysyttelevä nuorisotyöttömyysaste on vakava asia, johon on puututtava EU:ssa;

| D. | ottaa huomioon, että yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä koskevat EKP:n tiedot vuodelta 2020 osoittavat covid-19-kriisistä aiheutuvan deflatorisia vaikutuksia useissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä koskevat EKP:n tiedot vuodelta 2020 osoittavat covid-19-kriisistä aiheutuvan deflatorisia vaikutuksia useissa jäsenvaltioissa;

| E. | ottaa huomioon, että EKP:n syyskuussa esittämien maailmantalouden BKT:tä (pois lukien euroalue) koskevien ennusteiden mukaan BKT supistuu 3,7 prosenttia vuonna 2020 mutta kasvaa jälleen 6,2 prosenttia vuonna 2021 ja 3,8 prosenttia vuonna 2022; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EKP:n syyskuussa esittämien maailmantalouden BKT:tä (pois lukien euroalue) koskevien ennusteiden mukaan BKT supistuu 3,7 prosenttia vuonna 2020 mutta kasvaa jälleen 6,2 prosenttia vuonna 2021 ja 3,8 prosenttia vuonna 2022;

| F. | ottaa huomioon, että vaikka Euroopan parlamentti on toistuvasti pyytänyt saada EKP:n johtokunnan paikkoja täytettäessä sukupuolijakaumaltaan tasapainoisen, vähintään kahden nimen ehdokasluettelon, lopulliseen luetteloon ehdokkaista Yves Merschin seuraajaksi nimitettäväksi johtokunnan uudeksi jäseneksi sisältyi vain miehiä; ottaa huomioon, että naiset ovat edelleen vahvasti aliedustettuina EKP:n neuvostossa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vaikka Euroopan parlamentti on toistuvasti pyytänyt saada EKP:n johtokunnan paikkoja täytettäessä sukupuolijakaumaltaan tasapainoisen, vähintään kahden nimen ehdokasluettelon, lopulliseen luetteloon ehdokkaista Yves Merschin seuraajaksi nimitettäväksi johtokunnan uudeksi jäseneksi sisältyi vain miehiä; ottaa huomioon, että naiset ovat edelleen vahvasti aliedustettuina EKP:n neuvostossa;

| G. | toteaa, että vuonna 2019 EKP:n nettovoitto oli 2 366 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2018 oli 1 575 miljoonaa euroa; toteaa, että tämä kasvu johtuu pääasiassa Yhdysvaltain dollarin määräisen arvopaperisalkun sekä omaisuuserien osto-ohjelman (APP-ohjelma) arvopaperisalkun nettokorkotuottojen kasvusta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vuonna 2019 EKP:n nettovoitto oli 2 366 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2018 oli 1 575 miljoonaa euroa; toteaa, että tämä kasvu johtuu pääasiassa Yhdysvaltain dollarin määräisen arvopaperisalkun sekä omaisuuserien osto-ohjelman (APP-ohjelma) arvopaperisalkun nettokorkotuottojen kasvusta;

| H. | ottaa huomioon, että vuoden 2019 lopussa eurojärjestelmän taseen suuruus oli ennätykselliset 4 671 425 miljoonaa euroa, mikä oli toiseksi eniten vuoden 2018 ennätyksen jälkeen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vuoden 2019 lopussa eurojärjestelmän taseen suuruus oli ennätykselliset 4 671 425 miljoonaa euroa, mikä oli toiseksi eniten vuoden 2018 ennätyksen jälkeen;

| I. | katsoo, että pk-yritykset, jotka ovat edelleen EU:n talouden ja yhteiskunnan selkäranka ja vahvistavat taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, tarvitsevat lisätukea; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että pk-yritykset, jotka ovat edelleen EU:n talouden ja yhteiskunnan selkäranka ja vahvistavat taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, tarvitsevat lisätukea;

| J. | ottaa huomioon, että pk-yritykset ovat kärsineet vakavasti covid-19-kriisistä; toteaa, että yleisten talousnäkymien kehitys on vaikuttanut kielteisesti niiden rahoituksensaantimahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pk-yritykset ovat kärsineet vakavasti covid-19-kriisistä; toteaa, että yleisten talousnäkymien kehitys on vaikuttanut kielteisesti niiden rahoituksensaantimahdollisuuksiin;

| K. | toteaa, että SEUT-sopimuksessa EKP:n tehtäväksi määritellään hintavakauden säilyttäminen ja unionin yleisen talouspolitiikan tukeminen tarkoituksena edistää osaltaan unionin tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että SEUT-sopimuksessa EKP:n tehtäväksi määritellään hintavakauden säilyttäminen ja unionin yleisen talouspolitiikan tukeminen tarkoituksena edistää osaltaan unionin tavoitteiden saavuttamista;

| L. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä ja että EKP:n tehtävänä on auttaa sen saavuttamisessa; ottaa huomioon, että EKP:n tehtävät eivät rajoitu hintavakauteen, vaan ne käsittävät myös pankkijärjestelmän turvallisuuden ja vakauden sekä rahoitusjärjestelmän vakauden; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä ja että EKP:n tehtävänä on auttaa sen saavuttamisessa; ottaa huomioon, että EKP:n tehtävät eivät rajoitu hintavakauteen, vaan ne käsittävät myös pankkijärjestelmän turvallisuuden ja vakauden sekä rahoitusjärjestelmän vakauden;

| M. | toteaa, että marraskuussa 2019 julkaistun Eurobarometri-tutkimuksen mukaan yhteistä rahaa eli euroa käyttävän Euroopan talous- ja rahaliiton julkinen kannatus oli 62 prosenttia vuonna 2019; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että marraskuussa 2019 julkaistun Eurobarometri-tutkimuksen mukaan yhteistä rahaa eli euroa käyttävän Euroopan talous- ja rahaliiton julkinen kannatus oli 62 prosenttia vuonna 2019;

| N. | ottaa huomioon, että EKP ilmoitti 18. maaliskuuta 2020 pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettavasta osto-ohjelmasta (PEPP-ohjelma), joka on uusi väliaikainen yksityisen ja julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelma, jonka kokonaismäärärahat ovat 750 miljardia euroa, torjuakseen rahapolitiikan välittymismekanismille euroalueella koronaviruspandemiasta aiheutuvia riskejä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EKP ilmoitti 18. maaliskuuta 2020 pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettavasta osto-ohjelmasta (PEPP-ohjelma), joka on uusi väliaikainen yksityisen ja julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelma, jonka kokonaismäärärahat ovat 750 miljardia euroa, torjuakseen rahapolitiikan välittymismekanismille euroalueella koronaviruspandemiasta aiheutuvia riskejä;

| O. | toteaa, että EKP:n neuvosto päätti 4. kesäkuuta 2020, että PEPP-ohjelman määrärahoja kasvatetaan 1 350 miljardiin euroon, että PEPP-ohjelman netto-ostoja jatketaan ainakin kesäkuun 2021 loppuun ja että PEPP-ohjelman erääntyvät pääomamaksut sijoitetaan uudelleen ainakin vuoden 2022 loppuun saakka; toteaa lisäksi, että APP-ohjelman netto-ostoja voidaan edelleen tehdä 20 miljardilla eurolla kuukaudessa, minkä lisäksi uusia ostoja varten on käytettävissä 120 miljardia euroa vuoden 2020 loppuun saakka; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EKP:n neuvosto päätti 4. kesäkuuta 2020, että PEPP-ohjelman määrärahoja kasvatetaan 1 350 miljardiin euroon, että PEPP-ohjelman netto-ostoja jatketaan ainakin kesäkuun 2021 loppuun ja että PEPP-ohjelman erääntyvät pääomamaksut sijoitetaan uudelleen ainakin vuoden 2022 loppuun saakka; toteaa lisäksi, että APP-ohjelman netto-ostoja voidaan edelleen tehdä 20 miljardilla eurolla kuukaudessa, minkä lisäksi uusia ostoja varten on käytettävissä 120 miljardia euroa vuoden 2020 loppuun saakka;

| P. | toteaa, että likviditeetin tarjoamiseksi on toteutettu muitakin politiikkatoimenpiteitä, kuten kohdennettuja pidempiaikaisia rahoitusoperaatioita (TLTRO III) ja pandemiaan liittyvä erityinen likviditeettisopimus (PELTRO); |
| --- | --- |

P.

toteaa, että likviditeetin tarjoamiseksi on toteutettu muitakin politiikkatoimenpiteitä, kuten kohdennettuja pidempiaikaisia rahoitusoperaatioita (TLTRO III) ja pandemiaan liittyvä erityinen likviditeettisopimus (PELTRO);

| Q. | ottaa huomioon, että eurooppalainen talletussuojajärjestelmä on viivästynyt huomattavasti huolimatta komission ja EKP:n ehdotuksista, joiden mukaan talletuksia olisi kiireellisesti suojeltava EU:n tasolla; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että eurooppalainen talletussuojajärjestelmä on viivästynyt huomattavasti huolimatta komission ja EKP:n ehdotuksista, joiden mukaan talletuksia olisi kiireellisesti suojeltava EU:n tasolla;

Yleiskatsaus

| 1. | suhtautuu myönteisesti EKP:n rooliin euron vakauden turvaamisessa; korostaa, että EKP:n sääntömääräinen riippumattomuus, sellaisena kuin siitä määrätään perussopimuksissa, on edellytys sille, että EKP voi täyttää tehtävänsä ja säilyttää demokraattisen legitimiteettinsä; panee merkille, että riippumattomuus tarkoittaa, että EKP ei pyydä eikä ota vastaan ohjeita unionin toimielimiltä tai elimiltä, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta elimiltä; korostaa, että tätä riippumattomuutta ei saa loukata, ja painottaa lisäksi, että keskuspankkien riippumattomuutta olisi aina täydennettävä vastaavalla vastuuvelvollisuuden tasolla; toteaa, että SEUT-sopimuksen mukaan EKP:n hintavakauden säilyttämistä koskevan ensisijaisen tehtävän lisäksi EKP:n on tuettava unionin yleistä talouspolitiikkaa myötävaikuttaakseen unionin tavoitteiden saavuttamiseen, kunhan nämä eivät ole ristiriidassa ensisijaisen tehtävän kanssa; painottaa, että SEU-sopimuksen 3 artiklassa määriteltyjä unionin yleisiä tavoitteita ovat kestävä kehitys, lähentyminen, täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti ilmastonmuutoskeskuksen perustamiseen EKP:n uutena yksikkönä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa yhteisen rahan käyttöönoton peruuttamattomuutta; painottaa, että euro ei ole vain rahapoliittinen vaan myös poliittinen hanke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on huolissaan covid-19-pandemian aiheuttamasta ennennäkemättömästä terveydenhuolto-, talous- ja sosiaalikriisistä, johon liittyy euroalueen talouden jyrkkä supistuminen ja työmarkkinaolosuhteiden nopea heikkeneminen, myös kasvava työttömyys; panee merkille, että euroalueen toiminnan odotetaan elpyvän mutta elpymisen nopeudesta ja laajuudesta ei ole varmuutta ja se etenee vaihtelevasti eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on lisäksi huolissaan siitä, että kasvunäkymiin liittyvät riskit painottuvat odotettua hitaampaan kasvuun tässä poikkeuksellisen epävarmassa tilanteessa, jossa talouden supistumisen ja elpymisen laajuus riippuu rajoittamistoimenpiteiden kestosta ja tehokkuudesta, tuloihin ja työllisyyteen kohdistuvien kielteisten vaikutusten lieventämiseen tähtäävien finanssi- ja rahapoliittisten toimien onnistumisesta sekä siitä, missä määrin ne vaikuttavat pysyvästi tarjontakapasiteettiin, kotimaiseen kysyntään ja kansainvälisiin toimitusketjuihin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa arvioimaan kiireellisesti uudelleen rahoitusalan järjestelmäriskiä pandemian jälkeen; pitää tässä yhteydessä myönteisenä pandemiaa käsittelevän työelimen perustamista Euroopan järjestelmäriskikomiteaan; kehottaa sisällyttämään tuleviin stressitesteihin epäsystemaattisen riskin laadullisen arvioinnin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on tyytyväinen EKP:n toimiin hintavakauden säilyttämiseksi; toteaa, että inflaatiotavoitetta ei ole järjestelmällisesti saavutettu ja että on pysyttävä valppaina; painottaa, että euroalueella on esiintynyt viime kuukausina deflaatiota; korostaa, että deflaatiosta seuraa euroalueen talouksille merkittäviä riskejä, mikä saattaa edellyttää EKP:ltä vahvoja toimia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että EKP keskustelee inflaation mittaamisen mukauttamisesta; toteaa, että yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi on inflaation mittaamiseen hyvin suppea käsite, joka aliarvioi euroalueen inflaatiota, koska asumiskustannusten osuus YKHI-korissa on liian pieni (3); kehottaa mukauttamaan koria, jotta siinä otettaisiin huomioon, että Euroopan kotitaloudet käyttävät 24 prosenttia tuloistaan asumiseen liittyviin menoihin; kehottaa EKP:tä ottamaan huomioon myös muun muassa matalan korkotason aiheuttaman varallisuushintainflaation; myöntää, että rahapoliittisten toimien välittymisessä on haasteita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ottaa huomioon pääjohtaja Lagarden voimakkaan kehotuksen finanssi- ja rahapolitiikan täysimääräisestä yhdenmukaistamisesta sekä hänen esittämänsä sitoumuksen käyttää kaikkia välineitä, joilla saadaan aikaan tehokkain, vaikuttavin ja oikeasuhteisin tulos euroalueen talouden elpymisen tukemiseksi; painottaa, että finanssi- ja rahapolitiikka täydentävät vahvasti toisiaan; on tyytyväinen EKP:n pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettavaan osto-ohjelmaan (PEPP), jolla tuetaan euroalueen talouden elpymistä; |
| --- | --- |

9.

Rahapolitiikka

| 10. | on tyytyväinen siihen, että EKP on toteuttanut nopeasti merkittäviä rahapoliittisia toimia covid-19-kriisiin aiheuttamassa hätätilanteessa; toteaa tällaisten toimien myönteisen vaikutuksen euroalueen taloustilanteeseen; odottaa EKP:n jatkavan tukeaan niin kauan kuin se on tarpeen; panee merkille EKP:n valvontaelimen jäsenen Yves Merschin lausunnon, että tällaista joustavuutta ei laajenneta muihin operaatioihin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että rahapolitiikka ei yksin riitä talouden kestävän elpymisen saavuttamiseen; korostaa, että talouskasvun palauttamiseksi ja lisäämiseksi kaikkialla unionissa tarvitaan kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta lujittavia uudistuksia; katsoo, että rahapolitiikan mahdollisuudet edistää elpymistä yksin ovat rajalliset, ja kehottaa EKP:n riippumattomuutta kunnioittaen sitä tarkastelemaan mahdollisuutta käyttää toimivaltansa rajoissa muita politiikkatoimia, joilla voitaisiin edistää taloutta; korostaa kasvua voimakkaasti tukevan rahapolitiikan sivuvaikutuksia, kuten vaikutuksia säästäjiin tai varallisuushintainflaation riskiä; varoittaa jäsenvaltioita pitämästä matalaa korkotasoa itsestäänselvyytenä, koska korkotason nousulla voi olla kielteinen vaikutus julkiseen velanhoitoon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | varoittaa kuitenkin joukkolainamarkkinoiden liian korkean arvostuksen riskistä, mitä saattaa olla vaikeaa käsitellä, jos korot alkavat nousta uudelleen, mikä koskee erityisesti liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn joutuneita maita ja hyvin velkaantuneita maita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille aktiivisen rahapolitiikan merkityksen pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvien rahoituspaineiden lieventämisessä; toteaa, että rahoitusvaikeuksista kärsivien pk-yritysten osuus laski 18 prosentista (2009–2012) 8 prosenttiin (2016–2019); painottaa, että meneillään oleva covid-kriisi vaikuttaa voimakkaasti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin; pitää mikroyrityksiä sekä pk-yrityksiä tärkeinä unionissa; korostaa tässä yhteydessä tarvetta kannustaa yksityisiä ja julkisia investointeja sekä uudistuksia ja kehottaa siksi lisätoimiin reaalitalouden rahoituksen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää EKP:tä seuraamaan määrällisen keventämisen oikeasuhtaisuutta taseisiinsa kohdistuviin riskeihin, varallisuushintainflaatioon ja resurssien mahdolliseen virheelliseen kohdentamiseen nähden; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille pitkään alhaisena jatkuneen korkotason vaikutuksen; korostaa, että toisaalta alhainen korkotaso tarjoaa kuluttajille, yrityksille, mukaan lukien pk-yritykset, työntekijöille ja lainanottajille mahdollisuuksia, sillä nämä hyötyvät voimakkaammasta talouden dynamiikasta, matalammasta työttömyydestä ja alhaisemmista lainanottokustannuksista; panee merkille EKP:n politiikkatoimien moninaiset tulonjakovaikutukset; kehottaa EKP:tä tutkimaan politiikkatoimiensa vaikutusta varallisuuseroihin; pitää toisaalta valitettavana kannattamattoman ja erittäin velkaantuneen liiketoiminnan lisääntymistä ja sitä, että hallituksille on tarjolla vähemmän kannustimia jatkaa kasvua ja kestävyyttä lisääviä uudistuksia, sekä haitallisia vaikutuksia vakuutuksenantajiin ja eläkerahastoihin, ja korostaa, että tästä aiheutuu taloudellista rasitetta monille kansalaisille eri puolilla unionia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille rahapolitiikan ja asuntojen hintojen nousun välisen yhteyden 16; korostaa, että kohtuullisen asumismenorasituksen rajan ylittävien osuus pysyttelee edelleen korkeana (9,6 prosenttia vuonna 2018) ja että sen odotetaan kasvavan pandemian seurauksena, ja kehottaa EKP:tä arvioimaan määrällisen keventämisen ohjelmansa alueellisia ja alakohtaisia vaikutuksia elinkustannuksiin eri puolilla unionia sekä sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ymmärtää, että kriisin vakavuus on pakottanut EKP:n siirtämään huomion pois rahapolitiikan kehyksen uudelleentarkastelusta; panee merkille pääjohtaja Lagarden 28. syyskuuta 2020 käydyssä rahapoliittisessa vuoropuhelussa esittämän sitoumuksen toimia tässä yhteydessä tiiviissä vuorovaikutuksessa parlamentin kanssa ja varmistaa säännöllinen vuoropuhelu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että rahapolitiikan kehysstrategian mahdollisessa uudelleentarkastelussa olisi pikaisesti tarkasteltava Euroopan talouden luonnetta, joka on digitalisoitunut ja perustuu yhä enemmän palveluihin, ja arvioitava, missä määrin tämä estää rahapolitiikan välittymistä reaalitalouteen; |
| --- | --- |

18.

Ilmastonmuutoksen torjunta

| 19. | panee EKP:n riippumattomuutta kunnioittaen merkille ilmastonmuutoksen vaikutuksen inflaatiokehitykseen ja rahapolitiikkaan välittymisen riskit; palauttaa mieliin EKP:n roolin hintavakauden turvaamisessa; muistuttaa, että EKP on unionin toimielimenä velvollinen noudattamaan Pariisin sopimusta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille pääjohtaja Lagarden sitoumuksen tarkastella ilmastoystävällisiä muutoksia EKP:n toimiin ja kartoittaa kaikki mahdollisuudet ilmastonmuutoksen torjumiseksi; kehottaa EKP:tä mukauttamaan vakuuskehyksensä ilmastonmuutokseen liittyviin riskeihin ja julkistamaan Pariisin sopimuksen täytäntöönpanon tason EKP:ssä sekä arvioimaan täytäntöönpanon tasoa pankkialalla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa soveltamaan ennakoivaa ja laadullista riskienhallintamallia, jossa otetaan huomioon ilmastonmuutokseen liittyvät järjestelmäriskit; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on tyytyväinen siihen, että vihreiden joukkovelkakirjojen ostot ja niiden osuus EKP:n salkusta kasvavat edelleen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kannustaa lisäämään valmiuksia ilmastonmuutoksen vaikutusta rahoitusvakauteen ja euroalueeseen koskevaan tutkimukseen; |
| --- | --- |

23.

Muut näkökohdat

| 24. | kehottaa EKP:tä jatkamaan toimiaan, joiden tarkoituksena on varmistaa rahoitusmarkkinoiden vakaus kaikkien sellaisten mahdollisten tapahtumien varalta, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan eroon Euroopan unionista; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on huolissaan TARGET2-saldojen tasaisesti kasvavista eroista Euroopan keskuspankkijärjestelmän sisällä; toteaa, että näiden erojen tulkinta on kiistanalainen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille EKP:n kryptovaroja käsittelevän työryhmän analyysin tulokset; kehottaa EKP:tä käsittelemään kryptovarojen mahdollistamaan anonymiteettiin liittyviä rahanpesun, terrorismin rahoituksen ja rikollisen toiminnan riskejä; kehottaa EKP:tä lisäämään kryptovarojen, myös stablecoin-varojen, kehittämistä ja kasvaneita kyberturvallisuuteen liittyviä riskejä koskevaa seurantaansa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on tyytyväinen EKP:n digitaalisen euron käyttöönottoa koskevaan analyysiin ja valmistelutyöhön; ottaa huomioon, että digitaalinen euro ei ole kryptovara; korostaa, että digitaalisen euron olisi täytettävä useita vähimmäisvaatimuksia, joita ovat muun muassa vankkuus, turvallisuus, tehokkuus ja yksityisyyden suoja; painottaa, että digitaalinen euro ei saa vaarantaa käteistä maksuvälineenä; kannattaa EKP:n suositusta, jonka mukaan liikkeeseenlasketun digitaalisen euron olisi oltava saatavilla myös euroalueen ulkopuolella eurojärjestelmän tavoitteiden mukaisella tavalla, jotta edistettäisiin euron kysyntää ulkomaisten sijoittajien keskuudessa ja euron vahvempaa kansainvälistä asemaa; kehottaa EKP:tä huolehtimaan asianmukaisesta tasapainosta, joka sallii rahoitusalan sääntelyn uudistamisen rahoitusteknologian alalla ja varmistaa rahoitusvakauden; |
| --- | --- |

27.

| 28. | yhtyy EKP:n huoliin myös varjopankkitoiminnaksi kutsutun pankkisektorin ulkopuolisen rahoitussektorin nopeasta kasvusta; painottaa, että kyseisellä alalla tarvitaan asianmukaista sääntelyä; painottaa, että EKP:n on lievennettävä järjestelmäriskiä, joka syntyy siitä, että pankkien ympärille maksujärjestelmään pääsyn vuoksi ryhmittyneiden pankkisektorin ulkopuolisten säänneltyjen yritysten määrä kasvaa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee tyytyväisenä merkille EKP:n jatkuvat pyrkimykset lujittaa edelleen reagointi- ja palautumisvalmiuksiaan sen omaan organisaatioon kohdistuvissa kyberhyökkäyksissä; panee huolestuneena merkille TARGET2-selvitysjärjestelmän äskettäiset tekniset viat loka- ja marraskuussa 2020; pitää myönteisenä, että EKP on myöhemmin tutkinut näitä vikoja, ja pyytää tiedottamaan tuloksista parlamentille; |
| --- | --- |

29.

| 30. | antaa tunnustusta EKP:n onnistumiselle väärentämisen torjunnassa, mistä on osoituksena se, että väärennettyjen seteleiden osuus kaikista liikkeellä olevista seteleistä on jatkuvasti pieni; pitää myönteisenä, että vuonna 2019 otettiin käyttöön uudistetut 100 euron ja 200 euron setelit, joiden turvaominaisuuksia on parannettu; huomauttaa, että käteisraha on unionin kansalaisille tärkeä maksuväline; kehottaa EKP:tä pidättäytymään vähentämästä enää liikkeessä olevien setelien määrää; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa EKP:tä selvittämään, miten euron kansainvälistä asemaa voitaisiin lujittaa, sillä tämä lisäisi EU:n kykyä muotoilla politiikkansa virityksen muista maailmantalouden toimijoista riippumattomasti ja on keskeinen tekijä Euroopan taloudellisen riippumattomuuden turvaamisen kannalta; toteaa, että euron tekeminen houkuttelevammaksi varantovaluuttana edistää entisestään sen kansainvälistä käyttöä; painottaa, että euron aseman lujittaminen edellyttää Euroopan talous- ja rahaliiton syventämistä; on tyytyväinen siihen, että EKP on toistuvasti kehottanut toteuttamaan pankkiunionin; korostaa, että hyvin suunnitellun euroalueen turvallisen sijoitusvälineen perustaminen voisi helpottaa rahoitusalan yhdentymistä ja auttaa pienentämään valtioiden ja pankkien välisen negatiivisen kierteen riskiä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suhtautuu myönteisesti Bulgarian ja Kroatian liittymiseen ERM II -valuuttakurssimekanismiin heinäkuussa 2020; kannattaa nopeaa määräaikaa euron käyttöönotolle molemmissa maissa; suhtautuu myönteisesti Kroatian ja Bulgarian pankkien kattavaan arviointiin, jonka EKP suoritti heinä–elokuussa 2019; muistuttaa, että perussopimusten mukaan kaikkien jäsenvaltioiden Tanskaa lukuun ottamatta on otettava euro käyttöön, kun ne ovat täyttäneet Maastrichtin sopimuksen lähentymiskriteerit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa EKP:tä jatkamaan hedelmällistä yhteistyötä myös euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

33.

Vastuuvelvollisuus

| 34. | yhtyy pääjohtaja Lagarden avoimuuteen laajemmalle vuoropuhelulle ja korostaa, että EKP:n vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta koskevia järjestelyjä on edelleen tehostettava; korostaa tarvetta pohtia, miten Euroopan parlamentin harjoittamaa EKP:n valvontaa ja perinpohjaista vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa voitaisiin tehostaa; kehottaa neuvottelemaan virallisesta toimielinten välisestä sopimuksesta rahapoliittisten tehtävien vastuuvelvollisuuskäytäntöjen virallistamiseksi ja kehittämiseksi edelleen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ilmaisee olevansa erittäin huolissaan siitä, että vain kaksi EKP:n neuvoston 25 jäsenestä on naisia, vaikka parlamentti ja EKP:n ylin johto, myös pääjohtaja Christine Lagarde, ovat toistuvasti kehottaneet parantamaan sukupuolten tasapuolista edustusta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin; palauttaa mieliin, että johtokunnan jäsenten nimitykset olisi valmisteltava huolellisesti ja täyttä avoimuutta noudattaen sekä yhdessä parlamentin kanssa perussopimusten mukaisesti; kehottaa neuvostoa laatimaan kaikkien avoimiksi tulevien virkojen yhteydessä sukupuolijakaumaltaan tasapainoisen ehdokasluettelon ja toimittamaan sen parlamentille, jolloin parlamentilla voi olla mielekkäämpi neuvoa-antava rooli nimitysmenettelyssä; pitää valitettavana, että tähän mennessä ei ole saavutettu tyydyttävää edistystä; muistuttaa, että miesten ja naisten yhdenvertainen kohtelu on perussopimusten mukainen periaate, jota on noudatettava tiukasti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että EKP:n johtokunnan kuudesta jäsenestä vain kaksi on naisia; huomauttaa, että vaikka parlamentti on useaan kertaan pyytänyt neuvostoa korjaamaan sukupuolten välisen tasapainon puutteen EKP:n johtokunnassa, neuvosto ei ole valitettavasti ottanut tätä pyyntöä vakavasti; muistuttaa parlamentin sitoumuksesta olla ottamatta huomioon ehdokasluetteloita, joissa ei ole noudatettu sukupuolten tasapuolisen edustuksen periaatetta; kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia, Eurooppa-neuvostoa, neuvostoa, euroryhmää ja komissiota toimimaan aktiivisesti sukupuolten tasapuolisen edustuksen puolesta seuraavissa esivalintaluetteloita ja nimityksiä koskevissa ehdotuksissaan; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää myönteisenä yksityiskohtaista, osiin jaoteltua ja merkittävää palautetta, jota EKP on antanut parlamentin päätöslauselmaan EKP:n vuosikertomuksesta 2018; kehottaa EKP:tä jatkamaan tätä sitoutumista vastuuvelvollisuuteen ja julkaisemaan vastaisuudessakin vuosittain kirjallisen palautteensa parlamentin EKP:n vuosikertomuksista antamiin päätöslauselmiin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | panee merkille Saksan liittovaltion perustuslakituomioistuimen 5. toukokuuta 2020 tekemän päätöksen EKP:stä sekä EKP:n neuvoston samana päivänä antaman julkilausuman; ottaa huomioon EKP:n kaikkien ohjelmien jatkuvan oikeasuhteisuuden arvioinnin; panee merkille EKP:n myöhemmän päätöksen julkistaa julkisen sektorin velkapapereiden osto-ohjelmaan (PSPP) liittyviä ei-julkisia asiakirjoja Euroopan parlamentille, Saksan liittovaltion hallitukselle, Saksan liittopäiville ja Saksan keskuspankille; |
| --- | --- |

38.

| 39. | antaa tunnustusta EKP:lle ja pääjohtaja Lagardelle pyrkimyksistä parantaa viestintää ja avoimuutta parlamentin suuntaan; on pääjohtaja Lagarden kanssa yhtä mieltä myös siitä, että EKP:n on viestittävä tehokkaammin unionin kansalaisille politiikkansa vaikutuksista; ehdottaa toisaalta säännöllistä suljetuin ovin käytävää vuoropuhelua parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäsenten ja asianomaisten EKP:n edustajien kesken EKP:n neuvoston menettelyjä koskevan viimeisimmän raportin julkistamisen jälkeen EKP:n päätösten arvioimiseksi ennen rahapoliittista vuoropuhelua ja sen aikana; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on tyytyväinen EKP:n eettisen komitean julkaisemaan lausuntoon EKP:n johtokunnan, neuvoston ja valvontaelimen jäsenten eturistiriitatapauksista sekä toimikauden jälkeisestä ansiotoiminnasta; kehottaa EKP:tä varmistamaan, että sen sisäisen tarkastuksen komitean jäsenet ovat riippumattomia ja että eettisen komitean puheenjohtajana ei toimi keskuspankin entinen pääjohtaja tai kukaan muu EKP:n neuvoston entinen jäsen tai kukaan muu, jolla saattaa olla eturistiriitoja, sekä laajentamaan tätä avoimuutta mahdollisiin eturistiriitoihin ja toimikauden jälkeiseen ansiotoimintaan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille, että EKP ”harkitsee” toimintalinjaansa, jonka mukaan pääekonomisti voi olla yksityisesti puhelinyhteydessä suurimpien sijoittajien kanssa sellaisten kokousten jälkeen, joissa tehdään poliittisia päätöksiä, mutta katsoo, että tämä käytäntö on lopetettava välittömästi, koska se ei ole avointa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vahvistaa kehotuksensa ottaa käyttöön väärinkäytösten paljastamista koskevat tehostetut toimintaperiaatteet ja tarkistaa EKP:n henkilöstösääntöjä vähintään väärinkäytösten paljastajien suojelusta annetun direktiivin (EU) 2019/1937 (4) vaatimusten ja tavoitteiden mukaisesti, jotta suojellaan väärinkäytösten paljastajia ja mahdollistetaan paljastaminen auttamalla heitä esittämään huolensa luottamuksellisesti ja vastatoimia pelkäämättä, tarvittaessa myös anonyymisti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pyytää sosiaalisten ja työntekijöitä koskevien kysymysten ja hallinnoinnin yksityiskohtaisempaa julkistamista muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin 2014/95/EU (5) mukaisesti; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Euroopan keskuspankille. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0325.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 105.

(3)  Ks. euroalueen alhaisena pysyttelevää inflaatiota koskeva tutkimus ”Persistent low inflation in the euro area: Mismeasurement rather than a cause for concern?” (https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614214/IPOL_IDA(2018)614214_EN.pdf).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23. lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU, annettu 22. lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1).

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/11

---

P9_TA(2021)0040

Uusi kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (2020/2077(INI))

(2021/C 465/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098) ja komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Leading the way to a global circular economy: state of play and outlook” (SWD(2020)0100), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098) ja komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Leading the way to a global circular economy: state of play and outlook” (SWD(2020)0100),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoite 12 ”Vastuullista kuluttamista” ja tavoite 15 ”Maanpäällinen elämä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoite 12 ”Vastuullista kuluttamista” ja tavoite 15 ”Maanpäällinen elämä”,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä” (COM(2020)0667) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä” (COM(2020)0667) (1),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (2),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2019 annetun IPBES:n arviointiraportin biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista (”Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2019 annetun IPBES:n arviointiraportin biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista (”Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services”),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 11. lokakuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen” (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. lokakuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen” (COM(2018)0673),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa” (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa” (COM(2018)0028),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta visiosta kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta visiosta kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta (3),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (4),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tuotteiden käyttöiän pidentämisestä: kuluttajien ja yritysten saama hyöty (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tuotteiden käyttöiän pidentämisestä: kuluttajien ja yritysten saama hyöty (5),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman resurssitehokkuudesta: siirtyminen kohti kiertotaloutta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman resurssitehokkuudesta: siirtyminen kohti kiertotaloutta (6),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (7),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kattavasta EU:n lähestymistavasta energian varastointiin (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kattavasta EU:n lähestymistavasta energian varastointiin (8),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2020 veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen(EU) 2020/741 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2020 veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen(EU) 2020/741 (9),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 esitetyn komission ehdotuksen kahdeksannesta ympäristöalan toimintaohjelmasta, erityisesti ehdotuksen 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa asetetun, kiertotalouteen siirtymisen nopeuttamista koskevan ensisijaisen tavoitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 esitetyn komission ehdotuksen kahdeksannesta ympäristöalan toimintaohjelmasta, erityisesti ehdotuksen 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa asetetun, kiertotalouteen siirtymisen nopeuttamista koskevan ensisijaisen tavoitteen,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportit ilmastonmuutoksesta, aavikoitumisesta, maaperän huonontumisesta, kestävästä maankäytöstä, elintarviketurvasta ja kasvihuonekaasuvirroista maaekosysteemeissä, erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa sekä erityisraportin ”Global Warming of 1,5 oC” ja sen viidennen arviointiraportin (AR5) sekä sitä koskevan syyskuussa 2018 annetun yhteenvetoraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportit ilmastonmuutoksesta, aavikoitumisesta, maaperän huonontumisesta, kestävästä maankäytöstä, elintarviketurvasta ja kasvihuonekaasuvirroista maaekosysteemeissä, erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa sekä erityisraportin ”Global Warming of 1,5 oC” ja sen viidennen arviointiraportin (AR5) sekä sitä koskevan syyskuussa 2018 annetun yhteenvetoraportin,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 julkistetun ensimmäisen kiertotalouden toimintasuunnitelman (komission tiedonanto 2. joulukuuta 2015”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2015)0614)) ja sen mukaisesti toteutetut toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 julkistetun ensimmäisen kiertotalouden toimintasuunnitelman (komission tiedonanto 2. joulukuuta 2015”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2015)0614)) ja sen mukaisesti toteutetut toimenpiteet,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (10),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (11),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta muoveista kiertotaloudessa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta muoveista kiertotaloudessa (12),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (13),

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman ekosuunnitteludirektiivin täytäntöönpanosta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman ekosuunnitteludirektiivin täytäntöönpanosta (14),

| — | ottaa huomioon tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä 5. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/904 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä 5. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/904 (15),

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn EU:n jätelainsäädännön tarkistuksen, joka koski seuraavia säädöksiä: 30. toukokuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/851 jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (16) (jätepuitedirektiivi); 30. toukokuuta 2018 annettu direktiivi (EU) 2018/852 pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (17); 30. toukokuuta 2018 annettu direktiivi (EU) 2018/850 kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta (18) (kaatopaikkadirektiivi) ja 30. toukokuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/849 romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn EU:n jätelainsäädännön tarkistuksen, joka koski seuraavia säädöksiä: 30. toukokuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/851 jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (16) (jätepuitedirektiivi); 30. toukokuuta 2018 annettu direktiivi (EU) 2018/852 pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (17); 30. toukokuuta 2018 annettu direktiivi (EU) 2018/850 kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta (18) (kaatopaikkadirektiivi) ja 30. toukokuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/849 romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta (19),

| — | ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (CLP-asetus) (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (CLP-asetus) (20),

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Energian hyödyntäminen kiertotaloudessa” (COM(2017)0034), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Energian hyödyntäminen kiertotaloudessa” (COM(2017)0034),

| — | ottaa huomioon kansainvälisen luonnonvarapaneelin julkistamat raportit ”Global Resources Outlook 2019” (21) ja ”Resource Efficiency and Climate Change” (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen luonnonvarapaneelin julkistamat raportit ”Global Resources Outlook 2019” (21) ja ”Resource Efficiency and Climate Change” (22),

| — | ottaa huomioon Science-lehden julkaisun ”Evaluating scenarios toward zero plastic pollution” (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Science-lehden julkaisun ”Evaluating scenarios toward zero plastic pollution” (23),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0008/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0008/2021),

| A. | ottaa huomioon, että kansainvälinen luonnonvarapaneeli arvioi raportissaan ”Global Resources Outlook 2019”, että puolet kaikista kasvihuonekaasupäästöistä ja yli 90 prosenttia biodiversiteetin köyhtymisestä ja vesistressistä on seurausta luonnonvarojen hyödyntämisestä ja jalostamisesta; toteaa, että maailmantalous kuluttaa puolentoista maapallon verran resursseja ja että jo nyt tarvittaisiin kolme maapalloa, jos kaikkien kulutus olisi EU:n keskivertoasukkaan tasolla, ja katsoo, että luonnonvarojen kokonaiskäytön ja jätteiden tuottamisen merkittävän vähentämisen olisi oltava kiertotalouden yleinen tavoite; katsoo, että tämä edellyttää talouskasvun irrottamista resurssien käytöstä pitäen mielessä eron absoluuttisen ja suhteellisen irtikytkennän välillä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kansainvälinen luonnonvarapaneeli arvioi raportissaan ”Global Resources Outlook 2019”, että puolet kaikista kasvihuonekaasupäästöistä ja yli 90 prosenttia biodiversiteetin köyhtymisestä ja vesistressistä on seurausta luonnonvarojen hyödyntämisestä ja jalostamisesta; toteaa, että maailmantalous kuluttaa puolentoista maapallon verran resursseja ja että jo nyt tarvittaisiin kolme maapalloa, jos kaikkien kulutus olisi EU:n keskivertoasukkaan tasolla, ja katsoo, että luonnonvarojen kokonaiskäytön ja jätteiden tuottamisen merkittävän vähentämisen olisi oltava kiertotalouden yleinen tavoite; katsoo, että tämä edellyttää talouskasvun irrottamista resurssien käytöstä pitäen mielessä eron absoluuttisen ja suhteellisen irtikytkennän välillä;

| B. | toteaa, että nämä luvut osoittavat, kuinka tärkeä merkitys on resurssien, erityisesti primääriraaka-aineiden, kestävällä käytöllä, ja että on tehostettava toimenpiteitä kaikilla tasoilla ja kaikkialla maailmassa; ottaa huomioon, että kiertotalouden käsite on luonteeltaan horisontaalinen ja edistää merkittävästi muiden ympäristötavoitteiden, myös Pariisin sopimuksen tavoitteiden, saavuttamista; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että nämä luvut osoittavat, kuinka tärkeä merkitys on resurssien, erityisesti primääriraaka-aineiden, kestävällä käytöllä, ja että on tehostettava toimenpiteitä kaikilla tasoilla ja kaikkialla maailmassa; ottaa huomioon, että kiertotalouden käsite on luonteeltaan horisontaalinen ja edistää merkittävästi muiden ympäristötavoitteiden, myös Pariisin sopimuksen tavoitteiden, saavuttamista;

| C. | katsoo, että kiertotalouteen siirtymisellä on ratkaiseva rooli EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä, EU:n vuoden 2030 ilmastotavoitteen saavuttamisessa ja kasvihuonekaasujen nollanettopäästöjen saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen toteutumisessa, ja että siirtymä edellyttää koko talouden arvoketjujen perusteellista muuttamista; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kiertotalouteen siirtymisellä on ratkaiseva rooli EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä, EU:n vuoden 2030 ilmastotavoitteen saavuttamisessa ja kasvihuonekaasujen nollanettopäästöjen saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen toteutumisessa, ja että siirtymä edellyttää koko talouden arvoketjujen perusteellista muuttamista;

| D. | katsoo, että siirtyminen kiertotalouteen voi edistää kestäviä liiketoimintatapoja, ja ottaa huomioon, että eurooppalaisten yritysten ja talouksien odotetaan olevan eturintamassa siinä joukossa, joka käy maailmanlaajuista kilpajuoksua kohti kiertotaloutta ja myös hyötyy tästä kilpailusta, koska EU:n liiketoimintamallit ovat pitkälle kehittyneitä ja EU:ssa on asiantuntemusta kiertotalouden ja kierrätyksen alalla; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että siirtyminen kiertotalouteen voi edistää kestäviä liiketoimintatapoja, ja ottaa huomioon, että eurooppalaisten yritysten ja talouksien odotetaan olevan eturintamassa siinä joukossa, joka käy maailmanlaajuista kilpajuoksua kohti kiertotaloutta ja myös hyötyy tästä kilpailusta, koska EU:n liiketoimintamallit ovat pitkälle kehittyneitä ja EU:ssa on asiantuntemusta kiertotalouden ja kierrätyksen alalla;

| E. | katsoo, että kiertotalouden periaatteiden olisi oltava keskiössä kaikissa EU:n ja kansallisissa teollisuuspolitiikoissa sekä jäsenvaltioiden kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kiertotalouden periaatteiden olisi oltava keskiössä kaikissa EU:n ja kansallisissa teollisuuspolitiikoissa sekä jäsenvaltioiden kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa;

| F. | ottaa huomioon, että energian kokonaiskulutuksen taso on EU:ssa huomattavan korkea, ja katsoo, että kiertotalouden toimiin olisi sisällyttävä myös energiatehokkuutta ja energialähteiden kestävää hankintaa koskevia toimia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että energian kokonaiskulutuksen taso on EU:ssa huomattavan korkea, ja katsoo, että kiertotalouden toimiin olisi sisällyttävä myös energiatehokkuutta ja energialähteiden kestävää hankintaa koskevia toimia;

| G. | katsoo, että kiertotalous liittyy olennaisesti useisiin kestävän kehityksen tavoitteisiin, kuten tavoitteeseen 12 ”Vastuullista kuluttamista” ja tavoitteeseen 13 ”Ilmastotekoja”; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kiertotalous liittyy olennaisesti useisiin kestävän kehityksen tavoitteisiin, kuten tavoitteeseen 12 ”Vastuullista kuluttamista” ja tavoitteeseen 13 ”Ilmastotekoja”;

| H. | ottaa huomioon, että jätteen ja saasteiden poissuunnittelu on yksi kiertotalouden periaatteista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jätteen ja saasteiden poissuunnittelu on yksi kiertotalouden periaatteista;

| I. | ottaa huomioon, että tuoreiden tutkimusten mukaan kiertotalous voi kasvattaa EU:n BKT:tä 0,5 prosentilla ja luoda yli 700 000 uutta työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä (24) ja se voi myös parantaa työpaikkojen laatua; ottaa huomioon, että vuosina 2012–2018 kiertotalouteen liittyvien työpaikkojen määrä kasvoi EU:ssa 5 prosentilla noin 4 miljoonaan; ottaa huomioon, että kiertotaloutta tukevien toimintapolitiikkojen ja teollisuuden tekemien investointien myötä odotus on, että vuoteen 2030 mennessä EU:n uudelleenvalmistusalan arvo on noin 70–100 miljardia euroa vuodessa ja alaan liittyvien työpaikkojen määrä noin 450 000:n ja 600 000:n välillä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tuoreiden tutkimusten mukaan kiertotalous voi kasvattaa EU:n BKT:tä 0,5 prosentilla ja luoda yli 700 000 uutta työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä (24) ja se voi myös parantaa työpaikkojen laatua; ottaa huomioon, että vuosina 2012–2018 kiertotalouteen liittyvien työpaikkojen määrä kasvoi EU:ssa 5 prosentilla noin 4 miljoonaan; ottaa huomioon, että kiertotaloutta tukevien toimintapolitiikkojen ja teollisuuden tekemien investointien myötä odotus on, että vuoteen 2030 mennessä EU:n uudelleenvalmistusalan arvo on noin 70–100 miljardia euroa vuodessa ja alaan liittyvien työpaikkojen määrä noin 450 000:n ja 600 000:n välillä;

| J. | toteaa, että kestävä ja vastuullinen primääriraaka-aineiden hankinta on resurssitehokkuuden toteutumisen ja kiertotalouden tavoitteiden saavuttamisen kannalta ratkaisevaa; katsoo siksi, että on kehitettävä kestävät hankintastandardit ensisijaisia materiaaleja ja hyödykkeitä varten; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kestävä ja vastuullinen primääriraaka-aineiden hankinta on resurssitehokkuuden toteutumisen ja kiertotalouden tavoitteiden saavuttamisen kannalta ratkaisevaa; katsoo siksi, että on kehitettävä kestävät hankintastandardit ensisijaisia materiaaleja ja hyödykkeitä varten;

| K. | ottaa huomioon, että jopa 80 prosenttia tuotteiden ympäristövaikutuksista johtuu suunnitteluvaiheessa tehdyistä päätöksistä ja että vain 12 prosenttia EU:n teollisuudessa käytetyistä raaka-aineista on kierrätettyjä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että jopa 80 prosenttia tuotteiden ympäristövaikutuksista johtuu suunnitteluvaiheessa tehdyistä päätöksistä ja että vain 12 prosenttia EU:n teollisuudessa käytetyistä raaka-aineista on kierrätettyjä;

| L. | toteaa, että verkkokaupan nopea yleistyminen on lisännyt merkittävästi pakkausjätettä, kuten kertakäyttöistä muovi- ja kartonkijätettä; ottaa huomioon, että jätteiden siirrot kolmansiin maihin aiheuttavat edelleen huolta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että verkkokaupan nopea yleistyminen on lisännyt merkittävästi pakkausjätettä, kuten kertakäyttöistä muovi- ja kartonkijätettä; ottaa huomioon, että jätteiden siirrot kolmansiin maihin aiheuttavat edelleen huolta;

| M. | toteaa, että EU:ssa syntyy vuosittain arviolta 88 miljoonaa tonnia elintarvikejätettä ja että arvion mukaan yli puolet elintarvikehävikistä on peräisin kotitalouksista ja kuluttajilta; katsoo, että elintarvikejätteiden ympäristövaikutukset ovat mittavat, koska niiden osuus on noin 6 prosenttia EU:n kaikista kasvihuonekaasupäästöistä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että EU:ssa syntyy vuosittain arviolta 88 miljoonaa tonnia elintarvikejätettä ja että arvion mukaan yli puolet elintarvikehävikistä on peräisin kotitalouksista ja kuluttajilta; katsoo, että elintarvikejätteiden ympäristövaikutukset ovat mittavat, koska niiden osuus on noin 6 prosenttia EU:n kaikista kasvihuonekaasupäästöistä;

| N. | toteaa, että jos muovien käyttöä ei hallita asianmukaisesti, muovit aiheuttavat ympäristöongelmia, joita ovat esimerkiksi roskaantuminen, uudelleenkäytön ja kierrätyksen vaikeus, huolta aiheuttavat aineet, kasvihuonekaasupäästöt ja luonnonvarojen käyttö; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että jos muovien käyttöä ei hallita asianmukaisesti, muovit aiheuttavat ympäristöongelmia, joita ovat esimerkiksi roskaantuminen, uudelleenkäytön ja kierrätyksen vaikeus, huolta aiheuttavat aineet, kasvihuonekaasupäästöt ja luonnonvarojen käyttö;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan kemikaalivirasto on antanut tieteellisen lausunnon tarkoituksellisesti tuotteisiin lisätyn mikromuovin käytön rajoittamisesta EU:n ja ETA-maiden markkinoilla, jos mikromuovin pitoisuus on yli 0,01 painoprosenttia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan kemikaalivirasto on antanut tieteellisen lausunnon tarkoituksellisesti tuotteisiin lisätyn mikromuovin käytön rajoittamisesta EU:n ja ETA-maiden markkinoilla, jos mikromuovin pitoisuus on yli 0,01 painoprosenttia;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) arvioiden mukaan vuosina 1996–2012 EU:ssa ostettujen vaatteiden määrä henkeä kohti kasvoi 40 prosenttia, kun taas samalla ajanjaksolla eurooppalaisten vaatekaapeissa olevista vaatteista yli 30 prosenttia on ollut käyttämättä vähintään vuoden ajan; katsoo lisäksi, että poisheitetyistä vaatteista yli puolet päätyy kierrätyksen sijaan kotitalouksien sekajätteeseen, mistä ne lähetetään jätteenpolttolaitoksiin tai kaatopaikalle (25); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) arvioiden mukaan vuosina 1996–2012 EU:ssa ostettujen vaatteiden määrä henkeä kohti kasvoi 40 prosenttia, kun taas samalla ajanjaksolla eurooppalaisten vaatekaapeissa olevista vaatteista yli 30 prosenttia on ollut käyttämättä vähintään vuoden ajan; katsoo lisäksi, että poisheitetyistä vaatteista yli puolet päätyy kierrätyksen sijaan kotitalouksien sekajätteeseen, mistä ne lähetetään jätteenpolttolaitoksiin tai kaatopaikalle (25);

| Q. | toteaa, että IPCC julkaisi yli kaksi vuotta sitten erityiskertomuksensa ”Global Warming of 1,5 oC”, jossa todetaan, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttäisi nopeita, kauaskantoisia ja ennennäkemättömiä muutoksia kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että IPCC julkaisi yli kaksi vuotta sitten erityiskertomuksensa ”Global Warming of 1,5 oC”, jossa todetaan, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttäisi nopeita, kauaskantoisia ja ennennäkemättömiä muutoksia kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla;

1.

on tyytyväinen komission uuteen kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan; korostaa, että kiertotalous on yhdessä myrkyttömään ympäristöön tähtäävän nollapäästötavoitteen kanssa avainasemassa Euroopan kulutuksen ja tuotannon yleisen ympäristöjalanjäljen pienentämisessä, maapallon sietokyvyn kunnioittamisessa ja ihmisten terveyden suojelemisessa siten, että samalla varmistetaan talouden kilpailukyky ja innovatiivisuus; korostaa, että kiertotalous voi edistää merkittävällä tavalla Pariisin sopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista;

2.

kehottaa komissiota esittämään kaikki toimintasuunnitelmaan kuuluvat aloitteet tiedonannon liitteessä annettujen määräaikojen mukaisesti ja perustamaan kunkin lainsäädäntöehdotuksen kattavaan vaikutustenarviointiin; tähdentää, että on tärkeää ottaa huomioon myös toimimatta jättämisestä aiheutuvat kustannukset;

3.

korostaa, että kiertotalous voi tarjota ratkaisuja covid-19-kriisin aiheuttamiin ja esiin tuomiin uusiin haasteisiin vahvistamalla arvoketjuja niin EU:ssa kuin maailmanlaajuisesti ja tekemällä niistä vähemmän haavoittuvia sekä parantamalla Euroopan teollisuuden ekosysteemien elpymiskykyä, kestävyyttä, kilpailukykyä ja kannattavuutta; toteaa, että tämä edistää EU:n strategista riippumattomuutta ja työpaikkojen luomista; korostaa, että covid-19-pandemia on osoittanut, että kiertotaloudelle on luotava suotuisa toimintaympäristö; kehottaa jäsenvaltioita valtavirtaistamaan kiertotalouden kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa;

4.

katsoo, että kiertotalous tarjoaa EU:lle ja eurooppalaisille yrityksille keinon säilyttää innovatiivisuutensa ja kilpailukykynsä maailmanlaajuisilla markkinoilla ja samalla pienentää ympäristöjalanjälkeään; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita ohjaamaan investointeja siten, että niillä laajennetaan kiertotalouden aloitteita ja tuetaan innovointia; katsoo, että EU:n talouden elvytyssuunnitelmaa (Next Generation EU -väline), oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa olisi käytettävä kiertotaloutta tukevien aloitteiden ja käytäntöjen sekä sen edellyttämän infrastruktuurin ja teknologian edistämiseen ja käyttöön ottamiseen;

5.

korostaa, että EU:n siirtyminen kiertotalouteen edellyttää sisämarkkinoiden toiminnan parantamista; korostaa lisäksi, että nykyisten sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano ja tehokas valvonta ovat kestävien sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan kannalta tärkeitä; muistuttaa, että unioni on sekä maailman toiseksi suurin talousmahti että maailman suurin kauppamahti; huomauttaa, että sisämarkkinat ovat tehokas väline, jota on hyödynnettävä kehitettäessä kestäviä ja kiertotalouden tuotteita tai teknologioita, joista tulee tulevaisuuden standardituotteita, ja joka siten tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden ostaa edullisia tuotteita, jotka ovat turvallisempia ja terveellisempiä ja ottavat maapallon rajat paremmin huomioon;

6.

korostaa, että talouskasvu on irrotettava täysin resurssien käytöstä; kehottaa komissiota esittämään tieteeseen perustuvia ja sitovia EU:n keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita primääriraaka-aineiden käytön ja ympäristövaikutusten vähentämiseksi; kehottaa asettamaan EU:n tavoitteet takaisin tulevaisuudesta -ennakoinnin avulla sen varmistamiseksi, että toimintapolitiikkojen tavoitteilla voidaan uskottavasti saavuttaa maapallon sietokyvyn mukainen hiilineutraali, ympäristön kannalta kestävä, myrkytön ja täysipainoinen kiertotalous viimeistään vuoteen 2050 mennessä;

7.

kehottaa komissiota ehdottamaan sitovia EU:n tavoitteita, jotka koskevat EU:n materiaali- ja kulutusjalanjäljen merkittävää vähentämistä vuoteen 2030 mennessä ja niiden sovittamista maapallon sietokyvyn rajoihin vuoteen 2050 mennessä, ja hyödyntämään tässä vuoden 2021 loppuun mennessä osana päivitettyä seurantakehystä käyttöön otettavia indikaattoreita; kehottaa komissiota käyttämään tässä perustana kaikkein kunnianhimoisimpien jäsenvaltioiden asettamaa esimerkkiä ja ottamaan samalla huomioon erot jäsenvaltioiden lähtökohdissa ja valmiuksissa;

8.

kehottaa komissiota ottamaan vuoteen 2021 mennessä käyttöön yhdenmukaisia, vertailukelpoisia ja yhtenäisiä kiertotalouden indikaattoreita, jotka koostuvat materiaali- ja kulutusjalanjälkeä koskevista indikaattoreista sekä muutamasta resurssitehokkuutta ja ekosysteemipalveluja koskevasta alaindikaattorista; katsoo, että näillä indikaattoreilla olisi mitattava resurssien kulutusta ja tuottavuutta, niiden olisi käsitettävä vienti ja tuonti sekä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla että teollisuudenaloittain, niissä olisi noudatettava yhdenmukaisen elinkaariarvioinnin menetelmää ja luonnonpääoman tilinpitokäytäntöä ja niitä olisi sovellettava unionin eri politiikkoihin, rahoitusvälineisiin ja sääntelyaloitteisiin;

9.

pitää myönteisenä komission sitoutumista kiertotalouden seurantakehyksen päivittämiseen ja tarkistamiseen; pitää valitettavana, että nykyisessä seurantakehyksessä ei esitetä kattavia ja kokonaisvaltaisia indikaattoreita, joiden avulla voitaisiin mitata talouskasvun irrottamista resurssien käytöstä ja ympäristövaikutuksista; korostaa, että seurantakehyksen olisi katettava edellä mainitut kiertotalousindikaattorit ja lisäksi kaikki kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteet ja konkreettiset toimet, jotta se tarjoaisi tehokkaan välineen kiertotalouden ja sen tavoitteiden saavuttamisen mittaamiseksi kattavalla tavalla;

10.

korostaa myös, että mittaamisen on oltava tieteellisesti hyvin perusteltua, jotta voidaan löytää kiertotalouden ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen välillä vallitsevat synergiat, myös hiilijalanjäljen mittauksilla;

11.

korostaa mahdollisuuksia, joita saadaan tuotteiden ja palvelujen käytön optimoinnilla, sekä toimenpiteitä, joilla pidennetään elinkaaria ja materiaalien käyttöä; painottaa tässä yhteydessä erityisesti kiertotalouden ratkaisujen ja digitalisaation yhdistämisen tuomia mahdollisuuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään toimintapolitiikkoja, joilla tuetaan uusia kestäviä ja kiertotalousajattelun mukaisia liiketoimintamalleja, kuten tuote palveluna (PaaS) -malleja, jotka säästävät resursseja ja pienentävät ympäristövaikutuksia samalla, kun taataan kuluttajansuoja; pyytää komissiota edistämään tällaisia tuote palveluna -malleja uudessa kestäviä tuotteita koskevassa aloitteessa ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan niiltä perusteettomat sääntelyyn ja verotukseen liittyvät esteet sekä edistämään kiertotaloudessa ja kestävässä digitaalitaloudessa tarvittavien infrastruktuurien kehittämistä; muistuttaa, että digitalisaatiolla on myös huomattavia ilmasto- ja ympäristövaikutuksia, kuten energian kysynnän kasvu, raaka-aineiden talteenotto ja elektroniikkaromun tuottaminen; kehottaa komissiota arvioimaan näitä haasteita ja etsimään niihin ratkaisuja laatimalla menetelmä digitaaliteknologioiden, -rakenteiden ja -palvelujen, kuten datakeskusten, ympäristövaikutusten seurantaa ja määrittämistä varten ja ehdottamalla toimenpiteitä, tarvittaessa myös lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, digitaalisten ratkaisujen ympäristökestävyyden varmistamiseksi niin, että energiatehokkuus, kasvihuonekaasupäästöjen ja resurssien käytön vähentäminen sekä kiertotalouden käyttöönotto asetetaan kestävän digitaalisen siirtymän keskiöön;

12.

kehottaa komissiota määrittämään, mitä sääntelyllisiä toimenpiteitä ja muita toimia tarvitaan hallinnollisten ja oikeudellisten esteiden poistamiseksi kiertoajattelun mukaiselta jakamis- ja palvelutaloudelta, ja luomaan kannustimia sen kehittämiseksi; kehottaa komissiota erityisesti etsimään ratkaisuja jakamis- ja palvelutalouteen liittyviin haasteisiin, kuten vastuukysymyksiin ja omistusoikeuksiin, pitäen mielessä, että oikeusvarmuuden parantuminen sekä tuottajien että kuluttajien suuntaan on olennaisen tärkeää näiden konseptien mahdollistamiseksi; ehdottaa, että komissio harkitsisi sellaisen jakamis- ja palvelutaloutta koskevan Euroopan strategian laatimista, jossa käsitellään näitä kysymyksiä ja sosiaalisia ongelmakohtia;

13.

korostaa tarvetta ymmärtää paremmin, miten tekoälyteknologiat voivat tukea kiertotaloutta kannustamalla niiden soveltamiseen suunnittelussa, liiketoimintamalleissa ja infrastruktuurissa; huomauttaa, että on tärkeää käsitellä digitalisaatiota kiertotalouden mahdollistajana, erityisesti tuotepassien tai materiaaleja koskevien tietojen osalta EU:n laajuisen ”data-avaruuden” yhteydessä; korostaa, että on keskeistä parantaa tietojen saatavuutta ja jakamista huolehdittaessa sidosryhmien välisestä aktiivisesta yhteistyöstä sen varmistamiseksi, että uudet lähestymistavat pysyvät oikeudenmukaisina ja osallistavina ja takaavat yksityisyyden suojan ja tietoturvan;

14.

korostaa tarvetta luoda taloudellisia kannustimia ja asianmukainen sääntely-ympäristö kiertotalouden ratkaisuihin, materiaaleihin ja liiketoimintamalleihin liittyvää innovointia varten samalla, kun poistetaan markkinoita vääristäviä sekä ympäristölle haitallisia tukia; kehottaa antamaan tälle tukea uudessa Euroopan teollisuusstrategiassa ja pk-yritysstrategiassa; korostaa ensimmäisten toimijoiden, pk-yritysten (pienet ja keskisuuret yritykset) ja startup-yritysten erityisasemaa siirryttäessä kohti kiertotaloutta; korostaa, että tutkimalla kestäviä materiaaleja, prosesseja, teknologioita ja tuotteita sekä niiden teolliseen mittakaavaan laajentamista voidaan tuottaa eurooppalaisille yrityksille maailmanlaajuista kilpailuetua; korostaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan toimintapolitiikkoja, joilla tuetaan kiertotalouden ja sen liiketoimintamallien edelläkävijöitä;

15.

korostaa tarvetta ottaa Euroopan teollisuus mukaan vastuullisena sidosryhmänä siirryttäessä kohti kokonaisvaltaisempaa kiertotaloutta; muistuttaa kiertotalouden toimenpiteiden ratkaisevasta roolista teollisuuden hiilestä irtautumisessa; peräänkuuluttaa teollisuuteen kiertotalouden toimintamalleja tuotesuunnittelun, materiaalien hankinnan, tuotteiden uudelleenkäytön ja kierrättämisen sekä jätteenhuollon kaikilla tasoilla ja korostaa tarvetta edistää kestävien teollismateriaalien ja -tuotteiden edelläkävijämarkkinoiden kehittämistä;

16.

kannustaa yrityksiä laatimaan siirtymäsuunnitelmia vuosiraportoinnin osana ja kuvaamaan niissä, miten ja mihin mennessä ne aikovat saavuttaa ilmastoneutraaliuden sekä toimia kiertotalousmallin mukaisesti ja kestävästi;

17.

kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle vaihtoehdot, jotka aiheuttavat mahdollisimman vähän hallinnollista rasitusta, ja vahvistamaan systeemisiä ja kokonaisvaltaisia ratkaisuja tarjoavien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittämistä tutkimus- ja kehitysalalla;

18.

kehottaa komissiota laatimaan sääntelykehyksen, jolla sertifioidaan kaikki luonnolliset ja tekniset menetelmät hiilidioksidin poistamiseksi, mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CSS);

19.

korostaa biomimetiikan ratkaisevaa merkitystä kiertotalouden vauhdittajana sellaisten biomimeettisten ratkaisujen edistämisessä, joiden tarkoituksena on minimoida materiaalien, energian ja myrkyllisten yhdisteiden käyttö ja tarjota luonnosta innoituksensa saaneita kestäviä, uudistavia ja innovatiivisia ratkaisuja, joita voidaan soveltaa moniin eri aloihin;

20.

kehottaa varmistamaan riittävän henkilöstömäärän ja osoittamaan riittävästi rahoitusta niille komission yksiköille, joiden tehtävänä on varmistaa toimintasuunnitelman onnistunut täytäntöönpano; korostaa, että annettujen resurssien on vastattava sekä nykyisiä että pitkän aikavälin poliittisia painopisteitä, ja odottaa näin ollen, että henkilöresursseja lisätään merkittävästi erityisesti komission ympäristöasioiden pääosastossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa;

Kestävä tuotepoliittinen kehys

Kestävä tuotepoliittinen kehys

| 21. | korostaa tarvetta muuttaa lineaarinen ”otetaan-valmistetaan-heitetään pois” -talous aidoksi kiertotaloudeksi seuraavien periaatteiden mukaisesti: vähennetään energian ja resurssien käyttöä; säilytetään arvo taloudessa, ehkäistään jätteiden syntymistä, suunnitellaan jätteet, haitalliset aineet ja saasteet pois, pidetään tuotteet ja materiaalit käytössä ja suljetussa kierrossa, suojellaan ihmisten terveyttä, edistetään kuluttajien etuja ja uudistetaan luonnon omia järjestelmiä; katsoo, että näiden tavoitteiden olisi toimittava uuden kestävän tuotepoliittisen kehyksen sekä koko kiertotaloutta koskevan strategian ja teollisuusstrategian ohjenuorana; korostaa tarvetta sisällyttää kestävyys- ja kiertotalousajattelu täysipainoisesti kaikkiin toimintoihin, myös toimintapolitiikkoihin, tuotteisiin, tuotantoprosesseihin ja liiketoimintamalleihin; |
| --- | --- |

21.

korostaa tarvetta muuttaa lineaarinen ”otetaan-valmistetaan-heitetään pois” -talous aidoksi kiertotaloudeksi seuraavien periaatteiden mukaisesti: vähennetään energian ja resurssien käyttöä; säilytetään arvo taloudessa, ehkäistään jätteiden syntymistä, suunnitellaan jätteet, haitalliset aineet ja saasteet pois, pidetään tuotteet ja materiaalit käytössä ja suljetussa kierrossa, suojellaan ihmisten terveyttä, edistetään kuluttajien etuja ja uudistetaan luonnon omia järjestelmiä; katsoo, että näiden tavoitteiden olisi toimittava uuden kestävän tuotepoliittisen kehyksen sekä koko kiertotaloutta koskevan strategian ja teollisuusstrategian ohjenuorana; korostaa tarvetta sisällyttää kestävyys- ja kiertotalousajattelu täysipainoisesti kaikkiin toimintoihin, myös toimintapolitiikkoihin, tuotteisiin, tuotantoprosesseihin ja liiketoimintamalleihin;

| 22. | korostaa, että kestävistä, kiertotalousmallin mukaisista, turvallisista ja myrkyttömistä tuotteista olisi tultava EU:n markkinoilla sääntö eikä poikkeus ja että ne olisi nähtävä oletusarvoisena valintana, joka on houkutteleva, edullinen ja kaikkien kuluttajien saatavilla; suhtautuu siksi myönteisesti komission suunnitelmaan ehdottaa kestäviä tuotteita koskevaa lainsäädäntöaloitetta tuotepolitiikan horisontaalisten periaatteiden ja EU:n markkinoille saatettuja tuotteita koskevien velvoittavien vaatimusten vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että kestävistä, kiertotalousmallin mukaisista, turvallisista ja myrkyttömistä tuotteista olisi tultava EU:n markkinoilla sääntö eikä poikkeus ja että ne olisi nähtävä oletusarvoisena valintana, joka on houkutteleva, edullinen ja kaikkien kuluttajien saatavilla; suhtautuu siksi myönteisesti komission suunnitelmaan ehdottaa kestäviä tuotteita koskevaa lainsäädäntöaloitetta tuotepolitiikan horisontaalisten periaatteiden ja EU:n markkinoille saatettuja tuotteita koskevien velvoittavien vaatimusten vahvistamiseksi;

| 23. | kannattaa voimakkaasti ekosuunnitteludirektiivin (26) soveltamisalan laajentamista siten, että se kattaa muut kuin energiaan liittyvät tuotteet ja että siinä asetetaan horisontaalisia kestävyysperiaatteita ja tuotekohtaisia tehokkuutta, kestävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä, korjattavuutta, myrkyttömyyttä, päivitettävyyttä, kierrätettävyyttä, kierrätettyä sisältöä sekä resurssi- ja energiatehokkuutta koskevia vaatimuksia EU:n markkinoille saatetuille tuotteille, ja kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevan ehdotuksen vuonna 2021; toistaa samalla kehotuksensa komissiolle panna ekosuunnittelu kunnianhimoisesti täytäntöön kaikissa ekosuunnitteludirektiivin nykyiseen soveltamisalaan kuuluvissa energiaa käyttävissä tuotteissa, myös kiertotalouteen liittyvien näkökohtien osalta; |
| --- | --- |

23.

kannattaa voimakkaasti ekosuunnitteludirektiivin (26

| 24. | korostaa, että on tärkeää pitää kestäviä tuotteita koskeva EU:n lainsäädäntökehys johdonmukaisena ja selkeänä, ja korostaa tarvetta vahvistaa synergioita muiden politiikkatoimien, kuten EU-ympäristömerkin, kanssa; korostaa, että tuotesuunnittelua koskevien vähimmäisvaatimusten rinnalla on tärkeää tarjota markkinakannustimia kaikkein kestävimmin toimiville yrityksille sekä kestävimmille tuotteille ja materiaaleille; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että on tärkeää pitää kestäviä tuotteita koskeva EU:n lainsäädäntökehys johdonmukaisena ja selkeänä, ja korostaa tarvetta vahvistaa synergioita muiden politiikkatoimien, kuten EU-ympäristömerkin, kanssa; korostaa, että tuotesuunnittelua koskevien vähimmäisvaatimusten rinnalla on tärkeää tarjota markkinakannustimia kaikkein kestävimmin toimiville yrityksille sekä kestävimmille tuotteille ja materiaaleille;

| 25. | kehottaa komissiota ehdottamaan sitovia koko tuotteen elinkaaren materiaali- ja ympäristöjalanjälkeä koskevia tavoitteita kullekin EU:n markkinoille saatetulle tuoteryhmälle, myös kaikkein hiili-intensiivisimmille puolivalmisteille; kehottaa komissiota myös ehdottamaan tuote- ja/tai alakohtaisia sitovia kierrätysmateriaalien osuutta koskevia tavoitteita siten, että samalla kuitenkin varmistetaan kyseisten tuotteiden suorituskyky ja turvallisuus sekä se, että ne on suunniteltu kierrätettäviksi; kehottaa komissiota vahvistamaan näiden tavoitteiden saavuttamista tukevat tekniset, sääntelylliset ja markkinaedellytykset ja ottamaan huomioon kullakin alalla tarvittavat teollisuuden muutokset ja alakohtaiset investointisyklit; kehottaa samalla komissiota harkitsemaan pakollisia vaatimuksia palvelujen kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota ehdottamaan sitovia koko tuotteen elinkaaren materiaali- ja ympäristöjalanjälkeä koskevia tavoitteita kullekin EU:n markkinoille saatetulle tuoteryhmälle, myös kaikkein hiili-intensiivisimmille puolivalmisteille; kehottaa komissiota myös ehdottamaan tuote- ja/tai alakohtaisia sitovia kierrätysmateriaalien osuutta koskevia tavoitteita siten, että samalla kuitenkin varmistetaan kyseisten tuotteiden suorituskyky ja turvallisuus sekä se, että ne on suunniteltu kierrätettäviksi; kehottaa komissiota vahvistamaan näiden tavoitteiden saavuttamista tukevat tekniset, sääntelylliset ja markkinaedellytykset ja ottamaan huomioon kullakin alalla tarvittavat teollisuuden muutokset ja alakohtaiset investointisyklit; kehottaa samalla komissiota harkitsemaan pakollisia vaatimuksia palvelujen kestävyyden parantamiseksi;

| 26. | kannattaa suunnitelmaa digitaalisten tuotepassien käyttöön ottamiseksi, jonka tarkoituksena on auttaa yrityksiä, kuluttajia ja markkinavalvontaviranomaisia seuraamaan tietyn tuotteen ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia sekä muita vaikutuksia koko arvoketjussa ja antaa luotettavaa, avointa ja helposti saatavilla olevaa tietoa tuotteen kestävyydestä ja sen huoltamisesta, uudelleenkäytöstä, korjaus- ja purkumahdollisuuksista ja käyttöiän jälkeisestä käsittelystä sekä siinä käytetyistä materiaaleista ja kemikaaleista ja näiden ympäristö- ja muista vaikutuksista; kehottaa komissiota arvioimaan eri vaihtoehtoja asiaa koskeviksi merkinnöiksi; katsoo, että tuotepassien käyttöönotossa olisi vältettävä aiheuttamasta perusteetonta hallinnollista rasitusta yrityksille, erityisesti pk-yrityksille; katsoo, että niiden olisi oltava yhteensopivia muiden digitaalisten työkalujen, kuten tulevan rakennusten peruskorjauspassin ja SCIP-tietokannan, kanssa; |
| --- | --- |

26.

kannattaa suunnitelmaa digitaalisten tuotepassien käyttöön ottamiseksi, jonka tarkoituksena on auttaa yrityksiä, kuluttajia ja markkinavalvontaviranomaisia seuraamaan tietyn tuotteen ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia sekä muita vaikutuksia koko arvoketjussa ja antaa luotettavaa, avointa ja helposti saatavilla olevaa tietoa tuotteen kestävyydestä ja sen huoltamisesta, uudelleenkäytöstä, korjaus- ja purkumahdollisuuksista ja käyttöiän jälkeisestä käsittelystä sekä siinä käytetyistä materiaaleista ja kemikaaleista ja näiden ympäristö- ja muista vaikutuksista; kehottaa komissiota arvioimaan eri vaihtoehtoja asiaa koskeviksi merkinnöiksi; katsoo, että tuotepassien käyttöönotossa olisi vältettävä aiheuttamasta perusteetonta hallinnollista rasitusta yrityksille, erityisesti pk-yrityksille; katsoo, että niiden olisi oltava yhteensopivia muiden digitaalisten työkalujen, kuten tulevan rakennusten peruskorjauspassin ja SCIP-tietokannan, kanssa;

| 27. | korostaa, että myrkyttömien ja korjaavien materiaalikiertojen aikaansaaminen on olennaisen tärkeää, jotta kiertotaloudesta voi tulla menestys ja jotta voidaan luoda kestävät sisämarkkinat ja viime kädessä myrkytön ympäristö eurooppalaisille; toistaa siksi kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta ja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnasta antamissaan päätöslauselmissa esittämänsä kannat ja vaatii toteuttamaan kiireesti toimia strategian ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä” täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että myrkyttömien ja korjaavien materiaalikiertojen aikaansaaminen on olennaisen tärkeää, jotta kiertotaloudesta voi tulla menestys ja jotta voidaan luoda kestävät sisämarkkinat ja viime kädessä myrkytön ympäristö eurooppalaisille; toistaa siksi kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta ja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnasta antamissaan päätöslauselmissa esittämänsä kannat ja vaatii toteuttamaan kiireesti toimia strategian ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä” täytäntöön panemiseksi;

| 28. | korostaa kuluttajien oikeutta saada täsmällisempää, yhdenmukaisempaa ja tarkempaa tietoa tuotteiden ja palvelujen elinkaaren aikaisista ympäristö- ja ilmastovaikutuksista, muun muassa niiden kestävyydestä ja korjattavuudesta, ja kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä viherpesun ja virheellisten ympäristöväittämien torjumiseksi sekä verkossa että sen ulkopuolella tarjottavien tuotteiden osalta; tukee voimakkaasti komission aikomusta antaa ehdotuksia vihreiden väittämien käytön sääntelystä laatimalla luotettavat ja yhdenmukaistetut laskentatavat, jotka kattavat koko arvoketjun ja perustuvat yhdenmukaistettuihin indikaattoreihin ja elinkaariarviointiin, kuten ympäristöjalanjälkeen, ja jotka koskevat jätteen syntymisen ehkäisemistä, raaka-aineiden käyttöä, haitallisten aineiden välttämistä, tuotteen kestävyyttä ja käyttöikää sekä korjattavuutta ja kierrätettävyyttä palvelevaa suunnittelua; korostaa lisäksi tarvetta panna täytäntöön äskettäin muutettu direktiivi 2005/29/EY (27) toteuttamalla ennakoivia toimia vihreisiin väittämiin puuttumiseksi; |
| --- | --- |

28.

korostaa kuluttajien oikeutta saada täsmällisempää, yhdenmukaisempaa ja tarkempaa tietoa tuotteiden ja palvelujen elinkaaren aikaisista ympäristö- ja ilmastovaikutuksista, muun muassa niiden kestävyydestä ja korjattavuudesta, ja kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä viherpesun ja virheellisten ympäristöväittämien torjumiseksi sekä verkossa että sen ulkopuolella tarjottavien tuotteiden osalta; tukee voimakkaasti komission aikomusta antaa ehdotuksia vihreiden väittämien käytön sääntelystä laatimalla luotettavat ja yhdenmukaistetut laskentatavat, jotka kattavat koko arvoketjun ja perustuvat yhdenmukaistettuihin indikaattoreihin ja elinkaariarviointiin, kuten ympäristöjalanjälkeen, ja jotka koskevat jätteen syntymisen ehkäisemistä, raaka-aineiden käyttöä, haitallisten aineiden välttämistä, tuotteen kestävyyttä ja käyttöikää sekä korjattavuutta ja kierrätettävyyttä palvelevaa suunnittelua; korostaa lisäksi tarvetta panna täytäntöön äskettäin muutettu direktiivi 2005/29/EY (27

| 29. | kehottaa komissiota tukemaan kuluttajille annettaviin tietoihin liittyvien digitaalisten välineiden kehittämistä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien vahvistamiseksi digiaikana; korostaa verkossa toimivien alustojen ja markkinapaikkojen merkitystä kestävien tuotteiden ja palvelujen markkinoinnissa ja toteaa, että ne voisivat antaa kuluttajille selkeämpää ja ymmärrettävämpää tietoa tarjoamiensa tuotteiden kestävyydestä ja korjattavuudesta; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota tukemaan kuluttajille annettaviin tietoihin liittyvien digitaalisten välineiden kehittämistä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien vahvistamiseksi digiaikana; korostaa verkossa toimivien alustojen ja markkinapaikkojen merkitystä kestävien tuotteiden ja palvelujen markkinoinnissa ja toteaa, että ne voisivat antaa kuluttajille selkeämpää ja ymmärrettävämpää tietoa tarjoamiensa tuotteiden kestävyydestä ja korjattavuudesta;

| 30. | korostaa tarvetta vahvistaa EU-ympäristömerkkiä ympäristökestävyyden mittapuuna lisäämällä markkinatuntemusta ja kuluttajien tietoisuutta merkistä ja parantamalla sen tunnistamista, asettamalla kattavia standardeja ja ulottamalla järjestelmä muihin asiaa koskeviin tuotteisiin ja helpottamalla sen käyttöä hankinnoissa; |
| --- | --- |

30.

korostaa tarvetta vahvistaa EU-ympäristömerkkiä ympäristökestävyyden mittapuuna lisäämällä markkinatuntemusta ja kuluttajien tietoisuutta merkistä ja parantamalla sen tunnistamista, asettamalla kattavia standardeja ja ulottamalla järjestelmä muihin asiaa koskeviin tuotteisiin ja helpottamalla sen käyttöä hankinnoissa;

| 31. | tukee kaavailtuja aloitteita, joilla parannetaan tuotteiden kestävyyttä ja korjattavuutta jätehierarkiaan kuuluvan jätteiden syntymisen ehkäisemisen periaatteen mukaisesti ja vahvistetaan samalla kuluttajien oikeuksia sekä kuluttajakaupassa että yritysten välisillä markkinoilla; suhtautuu siksi erittäin myönteisesti suunniteltuihin aloitteisiin, joilla pyritään ottamaan käyttöön uusi ”korjauttamisoikeus”, jonka olisi katettava ainakin tuotteiden pidentynyt käyttöikä, varaosien ja kattavan tiedon saatavuus sekä kuluttajien mahdollisuus saada kohtuuhintaisia korjauspalveluita; |
| --- | --- |

31.

tukee kaavailtuja aloitteita, joilla parannetaan tuotteiden kestävyyttä ja korjattavuutta jätehierarkiaan kuuluvan jätteiden syntymisen ehkäisemisen periaatteen mukaisesti ja vahvistetaan samalla kuluttajien oikeuksia sekä kuluttajakaupassa että yritysten välisillä markkinoilla; suhtautuu siksi erittäin myönteisesti suunniteltuihin aloitteisiin, joilla pyritään ottamaan käyttöön uusi ”korjauttamisoikeus”, jonka olisi katettava ainakin tuotteiden pidentynyt käyttöikä, varaosien ja kattavan tiedon saatavuus sekä kuluttajien mahdollisuus saada kohtuuhintaisia korjauspalveluita;

| 32. | kehottaa tässä yhteydessä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla asetetaan korjaamisen ja huoltamisen kannalta välttämättömät tiedot, mukaan lukien varaosia ja ohjelmistopäivityksiä koskevat tiedot, kaikkien markkinaosapuolien saataville veloituksetta, ottaen samalla huomioon kuluttajien turvallisuutta koskevat välttämättömyydet sekä rajoittamatta direktiivin (EU) 2016/943 (28) soveltamista, sekä varmistamaan, että varaosat ovat kaikkien korjausalan toimijoiden, kuten riippumattomien korjaamojen, ja kuluttajien saatavilla ilman kohtuuttomia esteitä, määrittämään pakolliset vähimmäisajat varaosien ja/tai päivitysten saatavuudelle ja enimmäistoimitusajat suuremmalle tuoteryhmien joukolle ja ottamaan näissä huomioon tuoteryhmien erityispiirteet, sekä tutkimaan, miten korjaamista voidaan edistää lakisääteisen takuujärjestelmän piirissä; painottaa, että myyjien olisi tiedotettava kaikille markkinaosapuolille sen tuotteen korjattavuudesta; |
| --- | --- |

32.

kehottaa tässä yhteydessä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla asetetaan korjaamisen ja huoltamisen kannalta välttämättömät tiedot, mukaan lukien varaosia ja ohjelmistopäivityksiä koskevat tiedot, kaikkien markkinaosapuolien saataville veloituksetta, ottaen samalla huomioon kuluttajien turvallisuutta koskevat välttämättömyydet sekä rajoittamatta direktiivin (EU) 2016/943 (28

| 33. | kehottaa ottamaan käyttöön kuluttajien päätöksenteon helpottamiseksi selkeät ja helposti ymmärrettävät yhdenmukaiset merkinnät esimerkiksi indeksin muodossa tuotteen kestävyydestä (eli tuotteen arvioidusta käyttöiästä) ja korjattavuudesta, sekä kehittämään yhdenmukaisen korjattavuudesta kertovan pisteytysjärjestelmän ja ottamaan käyttöön käyttömittareita tietyissä tuoteryhmissä; kehottaa asettamaan tietojen antamista koskevat vähimmäisvaatimukset direktiivien 2005/29/EY ja 2011/83/EU (29) mukaisesti; pyytää komissiota harkitsemaan direktiivin (EU) 2019/771 (30) tarkistamista valmistellessaan sekä lakisääteisten takuuoikeuksien että käänteistä todistustaakkaa koskevien sääntöjen laajentamista joihinkin tuoteryhmiin, joiden arvioitu käyttöikä on pidempi, sekä ottamaan käyttöön suoran tuottajan vastuun; |
| --- | --- |

33.

kehottaa ottamaan käyttöön kuluttajien päätöksenteon helpottamiseksi selkeät ja helposti ymmärrettävät yhdenmukaiset merkinnät esimerkiksi indeksin muodossa tuotteen kestävyydestä (eli tuotteen arvioidusta käyttöiästä) ja korjattavuudesta, sekä kehittämään yhdenmukaisen korjattavuudesta kertovan pisteytysjärjestelmän ja ottamaan käyttöön käyttömittareita tietyissä tuoteryhmissä; kehottaa asettamaan tietojen antamista koskevat vähimmäisvaatimukset direktiivien 2005/29/EY ja 2011/83/EU (29

30

| 34. | kehottaa toteuttamaan lainsäädäntötoimia, joilla lopetetaan suunniteltuun vanhenemiseen johtavat käytännöt, myös harkitsemalla tällaisten käytäntöjen lisäämistä direktiivin 2005/29/EY liitteessä I olevaan luetteloon; |
| --- | --- |

34.

kehottaa toteuttamaan lainsäädäntötoimia, joilla lopetetaan suunniteltuun vanhenemiseen johtavat käytännöt, myös harkitsemalla tällaisten käytäntöjen lisäämistä direktiivin 2005/29/EY liitteessä I olevaan luetteloon;

| 35. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen esittää lainsäädäntöä, jolla kielletään myymättä jääneiden kestokulutustavaroiden hävittäminen, ellei niistä aiheudu turvallisuus- tai terveysuhkaa; korostaa, että muiden kuin elintarvikkeiden kierrätyksen, uudelleenkäytön ja uudelleenjakelun olisi oltava normi ja sen olisi perustuttava lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

35.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen esittää lainsäädäntöä, jolla kielletään myymättä jääneiden kestokulutustavaroiden hävittäminen, ellei niistä aiheudu turvallisuus- tai terveysuhkaa; korostaa, että muiden kuin elintarvikkeiden kierrätyksen, uudelleenkäytön ja uudelleenjakelun olisi oltava normi ja sen olisi perustuttava lainsäädäntöön;

| 36. | korostaa tarvetta edistää kestävien tuotteiden sisämarkkinoita ja katsoo, että julkisen sektorin olisi näytettävä tässä asiassa esimerkkiä; toteaa, että julkiset viranomaiset käyttävät edelleen usein ainoana hankintasopimuksen tekoperusteena alhaisinta hintaa valitessaan parasta tavaroita, palveluja tai urakoita koskevaa tarjousta; kannattaa ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevien pakollisten vähimmäiskriteerien ja -tavoitteiden vahvistamista alakohtaisella lainsäädännöllä; |
| --- | --- |

36.

korostaa tarvetta edistää kestävien tuotteiden sisämarkkinoita ja katsoo, että julkisen sektorin olisi näytettävä tässä asiassa esimerkkiä; toteaa, että julkiset viranomaiset käyttävät edelleen usein ainoana hankintasopimuksen tekoperusteena alhaisinta hintaa valitessaan parasta tavaroita, palveluja tai urakoita koskevaa tarjousta; kannattaa ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevien pakollisten vähimmäiskriteerien ja -tavoitteiden vahvistamista alakohtaisella lainsäädännöllä;

| 37. | korostaa ympäristöä säästävien julkisten hankintojen merkitystä kestävään kiertotalouteen siirtymisen nopeuttamisessa sekä sitä, että on tärkeää ottaa käyttöön ympäristöä säästävät julkiset hankinnat EU:n talouden elpymisen aikana; |
| --- | --- |

37.

korostaa ympäristöä säästävien julkisten hankintojen merkitystä kestävään kiertotalouteen siirtymisen nopeuttamisessa sekä sitä, että on tärkeää ottaa käyttöön ympäristöä säästävät julkiset hankinnat EU:n talouden elpymisen aikana;

| 38. | kehottaa komissiota esittämään ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntöehdotuksen; pitää kaikissa julkisissa hankinnoissa oletusvaihtoehtona uudelleenkäytettyjä, korjattuja, uudelleenvalmistettuja, kunnostettuja ja muita energia- ja resurssitehokkaita tuotteita ja ratkaisuja, jotka minimoivat elinkaaren aikaiset ympäristövaikutukset, ja katsoo, että muussa tapauksessa olisi sovellettava ”noudata tai selitä” -periaatetta; pyytää komissiota myös antamaan ohjeita yritysten kestävien hankintojen tukemiseksi; kehottaa asettamaan komissiolle ja jäsenvaltioille raportointivelvoitteita, jotka koskevat niiden hankintapäätösten kestävyyttä, noudattaen samalla toissijaisuusperiaatetta; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota esittämään ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntöehdotuksen; pitää kaikissa julkisissa hankinnoissa oletusvaihtoehtona uudelleenkäytettyjä, korjattuja, uudelleenvalmistettuja, kunnostettuja ja muita energia- ja resurssitehokkaita tuotteita ja ratkaisuja, jotka minimoivat elinkaaren aikaiset ympäristövaikutukset, ja katsoo, että muussa tapauksessa olisi sovellettava ”noudata tai selitä” -periaatetta; pyytää komissiota myös antamaan ohjeita yritysten kestävien hankintojen tukemiseksi; kehottaa asettamaan komissiolle ja jäsenvaltioille raportointivelvoitteita, jotka koskevat niiden hankintapäätösten kestävyyttä, noudattaen samalla toissijaisuusperiaatetta;

| 39. | korostaa, että on edistettävä materiaalien keräysvirtojen, uudelleenkäytön ja kierrätyksen korkeaa laatua, säilytettävä materiaalien korkein mahdollinen arvo ja saatava aikaan materiaalin suljettu kierto, joka on puhdas, myrkytön ja kestävä; korostaa tarvetta parantaa kierrätettyjen materiaalien saatavuutta ja laatua siten, että materiaali säilyttäisi ominaispiirteensä kierrättämisen jälkeen ja sillä voitaisiin korvata primääriraaka-aineet tulevissa sovelluksissa; korostaa tässä yhteydessä, että on edistettävä sekä kierrätettävyyden parantamista tuotesuunnittelussa että tehokkaan erilliskeräyksen ja panttiin perustuvan palautusjärjestelmän kaltaisia toimenpiteitä; kehottaa tukemaan kierrätyslaitosten ja -valmiuksien luomista läheisyysperiaatteen mukaisesti paikkoihin, joissa näitä ei vielä ole; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että on edistettävä materiaalien keräysvirtojen, uudelleenkäytön ja kierrätyksen korkeaa laatua, säilytettävä materiaalien korkein mahdollinen arvo ja saatava aikaan materiaalin suljettu kierto, joka on puhdas, myrkytön ja kestävä; korostaa tarvetta parantaa kierrätettyjen materiaalien saatavuutta ja laatua siten, että materiaali säilyttäisi ominaispiirteensä kierrättämisen jälkeen ja sillä voitaisiin korvata primääriraaka-aineet tulevissa sovelluksissa; korostaa tässä yhteydessä, että on edistettävä sekä kierrätettävyyden parantamista tuotesuunnittelussa että tehokkaan erilliskeräyksen ja panttiin perustuvan palautusjärjestelmän kaltaisia toimenpiteitä; kehottaa tukemaan kierrätyslaitosten ja -valmiuksien luomista läheisyysperiaatteen mukaisesti paikkoihin, joissa näitä ei vielä ole;

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan korkealaatuisen keräys-, lajittelu-, materiaalin uudelleenkäyttö- ja kierrätysinfrastruktuurin kehittämistä sekä tukemaan tutkimusta sellaisten uusien innovatiivisten teknologioiden kehittämiseksi, joilla voidaan minimoida resurssien käyttö ja jäännösjätteen syntyminen, lisätä kierrätettyjen materiaalien ja uudelleenkäytettävien uusiomateriaalien määrää ja laatua, puhdistaa kierrätettyjä materiaaleja sekä pienentää yhteenlaskettua ympäristöjalanjälkeä (mukaan lukien energia- ja ilmastojalanjälki) suhteessa muihin teknologioihin; katsoo, että näiden edellytysten täyttyessä kemiallisella kierrätyksellä on mahdollista edistää materiaalikierron sulkemista tiettyjen jätevirtojen osalta; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan korkealaatuisen keräys-, lajittelu-, materiaalin uudelleenkäyttö- ja kierrätysinfrastruktuurin kehittämistä sekä tukemaan tutkimusta sellaisten uusien innovatiivisten teknologioiden kehittämiseksi, joilla voidaan minimoida resurssien käyttö ja jäännösjätteen syntyminen, lisätä kierrätettyjen materiaalien ja uudelleenkäytettävien uusiomateriaalien määrää ja laatua, puhdistaa kierrätettyjä materiaaleja sekä pienentää yhteenlaskettua ympäristöjalanjälkeä (mukaan lukien energia- ja ilmastojalanjälki) suhteessa muihin teknologioihin; katsoo, että näiden edellytysten täyttyessä kemiallisella kierrätyksellä on mahdollista edistää materiaalikierron sulkemista tiettyjen jätevirtojen osalta;

| 41. | kehottaa komissiota varmistamaan, että uusien kierrätys- ja talteenottotekniikoiden prosessien ja tuotosten terveys-, ympäristö- ja ilmastovaikutuksia arvioidaan perusteellisesti teollisuuden kannalta ennen niihin liittyvien kannustimien luomista, ja takaamaan arvioinnin avoimuuden kaikilta osin; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota varmistamaan, että uusien kierrätys- ja talteenottotekniikoiden prosessien ja tuotosten terveys-, ympäristö- ja ilmastovaikutuksia arvioidaan perusteellisesti teollisuuden kannalta ennen niihin liittyvien kannustimien luomista, ja takaamaan arvioinnin avoimuuden kaikilta osin;

| 42. | katsoo, että kemiallisen kierrätyksen on sovittava jätepuitedirektiivin mukaiseen kierrätyksen määritelmään sen varmistamiseksi, ettei uudelleenkäsittelyä materiaaleiksi ja aineiksi, joita käytetään polttoaineina, katsota kemialliseksi kierrättämiseksi; kehottaa komissiota vahvistamaan tämän oikeudellisesti; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että kemiallisen kierrätyksen on sovittava jätepuitedirektiivin mukaiseen kierrätyksen määritelmään sen varmistamiseksi, ettei uudelleenkäsittelyä materiaaleiksi ja aineiksi, joita käytetään polttoaineina, katsota kemialliseksi kierrättämiseksi; kehottaa komissiota vahvistamaan tämän oikeudellisesti;

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita mahdollistamaan lohkoketjun ja digitaalisen vesileiman kaltaisia digitaaliteknologioita ja saattamaan ne keskenään yhteentoimiviksi, jotta niillä voidaan tukea kiertotalouden kehittämistä seuraamalla, jäljittämällä ja kartoittamalla resurssien käyttöä ja tuotevirtoja elinkaaren kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita mahdollistamaan lohkoketjun ja digitaalisen vesileiman kaltaisia digitaaliteknologioita ja saattamaan ne keskenään yhteentoimiviksi, jotta niillä voidaan tukea kiertotalouden kehittämistä seuraamalla, jäljittämällä ja kartoittamalla resurssien käyttöä ja tuotevirtoja elinkaaren kaikissa vaiheissa;

| 44. | korostaa, että on tärkeää parantaa kiertotaloutta koskevien tutkimus- ja innovointihankkeiden rahoituksen saantia; kehottaakin komissiota ohjaamaan Horisontti Eurooppa -ohjelman toimia seuraavia osa-alueita koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseen:






  — | kierrätysprosessit ja -teknologiat; |
| --- | --- | --- |

44.

korostaa, että on tärkeää parantaa kiertotaloutta koskevien tutkimus- ja innovointihankkeiden rahoituksen saantia; kehottaakin komissiota ohjaamaan Horisontti Eurooppa -ohjelman toimia seuraavia osa-alueita koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseen:

—

kierrätysprosessit ja -teknologiat;

| — | teollisuusprosessien resurssitehokkuus; |
| --- | --- |

—

teollisuusprosessien resurssitehokkuus;

| — | innovatiiviset ja kestävät materiaalit, tuotteet, prosessit, teknologiat ja palvelut sekä niiden laajentaminen teolliseen mittakaavaan; |
| --- | --- |

—

innovatiiviset ja kestävät materiaalit, tuotteet, prosessit, teknologiat ja palvelut sekä niiden laajentaminen teolliseen mittakaavaan;

| — | biotalous sellaisen biopohjaisen innovoinnin avulla, joka kattaa biopohjaisten materiaalien ja tuotteiden kehittämisen; |
| --- | --- |

—

biotalous sellaisen biopohjaisen innovoinnin avulla, joka kattaa biopohjaisten materiaalien ja tuotteiden kehittämisen;

| — | kaukokartoitussatelliitit, sillä niillä voi olla suuri merkitys seurattaessa kiertotalouden kehitystä ensiöraaka-aineisiin kohdistuvien paineiden ja päästötasojen arvioinnin kautta; |
| --- | --- |

—

kaukokartoitussatelliitit, sillä niillä voi olla suuri merkitys seurattaessa kiertotalouden kehitystä ensiöraaka-aineisiin kohdistuvien paineiden ja päästötasojen arvioinnin kautta;

| 45. | korostaa, että kestävillä uusiutuvilla tuotantopanoksilla voi olla tärkeä rooli kiertotalouden prosesseissa hiilestä irtauduttaessa ja että uusiutuvan energian käyttö voi tehdä tuotteiden elinkaaresta kehämäisemmän ja edistää samalla energiasiirtymää; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että kestävillä uusiutuvilla tuotantopanoksilla voi olla tärkeä rooli kiertotalouden prosesseissa hiilestä irtauduttaessa ja että uusiutuvan energian käyttö voi tehdä tuotteiden elinkaaresta kehämäisemmän ja edistää samalla energiasiirtymää;

| 46. | korostaa, että kestävään tuotepoliittiseen kehykseen liittyvää lainsäädäntöä olisi tuettava vankalla ja avoimella hiili- ja ympäristötilinpitojärjestelmällä, joka kiihdyttää investoimista kiertotalouden tuotteisiin ja prosesseihin; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että kestävään tuotepoliittiseen kehykseen liittyvää lainsäädäntöä olisi tuettava vankalla ja avoimella hiili- ja ympäristötilinpitojärjestelmällä, joka kiihdyttää investoimista kiertotalouden tuotteisiin ja prosesseihin;

| 47. | korostaa, että ympäristö- ja ilmastovaikutuksia koskevia tuotestandardeja vahvistettaessa on otettava huomioon tuotteen koko elinkaari alusta loppuun sekä raaka-aineiden hankinnan, puolivalmiiden tuotteiden, varaosien ja sivutuotteiden vaikutus koko arvoketjussa; katsoo, että ne on laadittava avoimessa ja tieteeseen perustuvassa prosessissa, johon asiaan liittyvät sidosryhmät osallistuvat; kannustaa tässä yhteydessä laatimaan yhteisiä elinkaariarvioinnin menetelmiä ja parantamaan tiedonkeruuta; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että ympäristö- ja ilmastovaikutuksia koskevia tuotestandardeja vahvistettaessa on otettava huomioon tuotteen koko elinkaari alusta loppuun sekä raaka-aineiden hankinnan, puolivalmiiden tuotteiden, varaosien ja sivutuotteiden vaikutus koko arvoketjussa; katsoo, että ne on laadittava avoimessa ja tieteeseen perustuvassa prosessissa, johon asiaan liittyvät sidosryhmät osallistuvat; kannustaa tässä yhteydessä laatimaan yhteisiä elinkaariarvioinnin menetelmiä ja parantamaan tiedonkeruuta;

| 48. | tähdentää, että standardointi on olennaisen tärkeää kestävien tuotteiden politiikan täytäntöönpanon kannalta, sillä sen avulla saadaan luotettavat määritelmät, mittarit ja testit eri ominaisuuksille, kuten kestävyys ja korjattavuus; |
| --- | --- |

48.

tähdentää, että standardointi on olennaisen tärkeää kestävien tuotteiden politiikan täytäntöönpanon kannalta, sillä sen avulla saadaan luotettavat määritelmät, mittarit ja testit eri ominaisuuksille, kuten kestävyys ja korjattavuus;

| 49. | toteaa, että EU-standardit on laadittava nopeasti ja todellisten käyttöolosuhteiden mukaisesti ja välttäen samalla mukana olevien sidosryhmien juuttumista hallinnollisiin pullonkauloihin, jotka viivästyttävät standardien julkaisua; |
| --- | --- |

49.

toteaa, että EU-standardit on laadittava nopeasti ja todellisten käyttöolosuhteiden mukaisesti ja välttäen samalla mukana olevien sidosryhmien juuttumista hallinnollisiin pullonkauloihin, jotka viivästyttävät standardien julkaisua;

| 50. | palauttaa mieliin 1. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalaiset standardit 2000-luvulle” sekä yhteisen standardointialoitteen parissa tehdyn työn; kehottaa komissiota vahvistamaan yhteistä standardointialoitetta edelleen ja hyväksymään uusia toimia ja hankkeita, joilla pyritään parantamaan eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden toimintaa; |
| --- | --- |

50.

palauttaa mieliin 1. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalaiset standardit 2000-luvulle” sekä yhteisen standardointialoitteen parissa tehdyn työn; kehottaa komissiota vahvistamaan yhteistä standardointialoitetta edelleen ja hyväksymään uusia toimia ja hankkeita, joilla pyritään parantamaan eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden toimintaa;

| 51. | korostaa, että tuoteturvallisuuteen ja kestävyysvaatimuksiin liittyvän EU:n lainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja valvonta on ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että markkinoille saatetut tuotteet ovat yhdenmukaisia tällaisten sääntöjen kanssa asetuksen (EU) 2019/1020 (31) mukaisesti; huomauttaa lisäksi, että erittäin suuri osa verkosta ostetuista ja EU:hun tuoduista tuotteista ei täytä turvallisuutta koskevia EU:n vähimmäisvaatimuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan, jotta voidaan varmistaa tuotteiden, myös verkossa myytävien tuotteiden, vaatimustenmukaisuus, ja pienentämään riskejä, joita tuoteväärennökset aiheuttavat kuluttajien turvallisuudelle, tehostamalla markkinavalvontaa ja ottamalla käyttöön yhtäläiset tullitarkastuksia koskevat normit sekä vahvistamalla yhteistyötä tällä saralla ja lisäämällä määrärahoja ja henkilöresursseja; kehottaa tästä syystä tehostamaan EU:n valvontaa laatimalla yhdenmukaiset säännöt tarkastusten vähimmäismääristä ja tarkastusväleistä ja valtuuttamalla komissio valvomaan ja tarkastamaan kansallisten markkinavalvontaviranomaisten toimia; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että tuoteturvallisuuteen ja kestävyysvaatimuksiin liittyvän EU:n lainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja valvonta on ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että markkinoille saatetut tuotteet ovat yhdenmukaisia tällaisten sääntöjen kanssa asetuksen (EU) 2019/1020 (31

| 52. | korostaa, että vapaaehtoiset sopimukset ovat osoittautuneet tehottomiksi mobiileille radiolaitteille tarkoitetun kestävän ja yleisen latausratkaisun aikaansaamiseksi; toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen panna kiireellisesti täytäntöön radiolaitteista annetun direktiivin 2014/53/EU (32) säännökset ja erityisesti ottaa käyttöön älypuhelinten ja kaikkien pienten ja keskikokoisten elektroniikkalaitteiden yleislaturi, jotta voidaan parhaiten varmistaa latausmahdollisuuksien standardointi, yhteensopivuus ja yhteentoimivuus, langaton lataus mukaan lukien, osana yleistä strategiaa elektroniikkajätteen vähentämiseksi; pyytää komissiota laatimaan pikaisesti eriyttämisstrategian, jolla varmistetaan, että kuluttajia ei velvoiteta ostamaan uusien laitteiden kanssa uusia latureita, jotta saadaan aikaan suurempia ympäristöhyötyjä, säästetään kustannuksia ja palvellaan kuluttajia; muistuttaa, että kuluttajien on tärkeää saada yhdenmukaisten ja helppolukuisten merkintöjen avulla luotettavaa ja tarkoituksenmukaista tietoa laturien olennaisista ominaisuuksista, kuten yhteentoimivuudesta ja lataustehosta, kuten USB 3.1:n tai sitä korkeamman standardin noudattamisesta, jotta he voivat tehdä mahdollisimman sopivia, kustannustehokkaita ja kestäviä valintoja; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että vapaaehtoiset sopimukset ovat osoittautuneet tehottomiksi mobiileille radiolaitteille tarkoitetun kestävän ja yleisen latausratkaisun aikaansaamiseksi; toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen panna kiireellisesti täytäntöön radiolaitteista annetun direktiivin 2014/53/EU (32

| 53. | korostaa, että toimintapolitiikkojen on oltava johdonmukaisia nykyisten ja tulevien EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettavien toimenpiteiden osalta, jotta voidaan varmistaa toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttaminen ja tarjota kiertotalouden teknologioille, tuotteille ja palveluille taloudellista ja investointivarmuutta, mikä myös edistää EU:n kilpailukykyä ja innovointia; kehottaa komissiota ratkaisemaan mahdolliset olemassa olevat sääntelylliset epäjohdonmukaisuudet tai esteet tai oikeusvarmuuden puutteen, jotka haittaavat kiertotalouden täysimääräistä soveltamista; kehottaa ottamaan käyttöön taloudellisia kannustimia, kuten hiilidioksidin hinnoittelun, laajennetun tuottajan vastuun, johon sisältyy maksujen ja verokannustimien mukauttaminen ympäristönäkökohtien perusteella, sekä muita kestäviä kulutusvalintoja edistäviä taloudellisia kannustimia; katsoo, että näiden toimenpiteiden olisi tarvittaessa oltava luokitusjärjestelmäasetuksessa määriteltyjen kiertotalouden teknisten arviointikriteerien mukaisia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kiertotalouden tavoitteet huomioon kaikessa asiaa koskevassa kansallisessa lainsäädännössä ja varmistamaan, että se on täysin EU:n kiertotalousstrategian tavoitteiden ja toimenpiteiden mukainen; kehottaa komissiota keskittymään kiertotalouteen liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanoon, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset kiertotalouden tuotantoprosesseille ja liiketoimintamalleille; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että toimintapolitiikkojen on oltava johdonmukaisia nykyisten ja tulevien EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettavien toimenpiteiden osalta, jotta voidaan varmistaa toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttaminen ja tarjota kiertotalouden teknologioille, tuotteille ja palveluille taloudellista ja investointivarmuutta, mikä myös edistää EU:n kilpailukykyä ja innovointia; kehottaa komissiota ratkaisemaan mahdolliset olemassa olevat sääntelylliset epäjohdonmukaisuudet tai esteet tai oikeusvarmuuden puutteen, jotka haittaavat kiertotalouden täysimääräistä soveltamista; kehottaa ottamaan käyttöön taloudellisia kannustimia, kuten hiilidioksidin hinnoittelun, laajennetun tuottajan vastuun, johon sisältyy maksujen ja verokannustimien mukauttaminen ympäristönäkökohtien perusteella, sekä muita kestäviä kulutusvalintoja edistäviä taloudellisia kannustimia; katsoo, että näiden toimenpiteiden olisi tarvittaessa oltava luokitusjärjestelmäasetuksessa määriteltyjen kiertotalouden teknisten arviointikriteerien mukaisia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kiertotalouden tavoitteet huomioon kaikessa asiaa koskevassa kansallisessa lainsäädännössä ja varmistamaan, että se on täysin EU:n kiertotalousstrategian tavoitteiden ja toimenpiteiden mukainen; kehottaa komissiota keskittymään kiertotalouteen liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanoon, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset kiertotalouden tuotantoprosesseille ja liiketoimintamalleille;

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: elektroniikka ja tieto- ja viestintätekniikka

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: elektroniikka ja tieto- ja viestintätekniikka

| 54. | tukee kiertoelektroniikka-aloitetta, jolla olisi korjattava kestävyyteen, kiertotalouden mukaiseen suunnitteluun, vaarallisten ja haitallisten aineiden esiintymiseen, kierrätysmateriaalien osuuteen, korjattavuuteen, varaosien saatavuuteen, päivitettävyyteen, sähkö- ja elektroniikkalaiteromun ehkäisemiseen, keräämiseen, uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen liittyvät puutteet; kehottaa myös ottamaan huomioon varhaiseen [] vanhentumiseen liittyvät kysymykset, kuten ohjelmistomuutosten aiheuttama tuotteiden vanhentuminen; kehottaa yhdenmukaistamaan sähkö- ja elektroniikkalaiteromun kierrätysinfrastruktuurin EU:ssa ja parantamaan sitä; |
| --- | --- |

54.

tukee kiertoelektroniikka-aloitetta, jolla olisi korjattava kestävyyteen, kiertotalouden mukaiseen suunnitteluun, vaarallisten ja haitallisten aineiden esiintymiseen, kierrätysmateriaalien osuuteen, korjattavuuteen, varaosien saatavuuteen, päivitettävyyteen, sähkö- ja elektroniikkalaiteromun ehkäisemiseen, keräämiseen, uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen liittyvät puutteet; kehottaa myös ottamaan huomioon varhaiseen [] vanhentumiseen liittyvät kysymykset, kuten ohjelmistomuutosten aiheuttama tuotteiden vanhentuminen; kehottaa yhdenmukaistamaan sähkö- ja elektroniikkalaiteromun kierrätysinfrastruktuurin EU:ssa ja parantamaan sitä;

| 55. | katsoo, että elektroniikkajätteen kerääminen on tehtävä kuluttajille huomattavasti helpommaksi; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen tutkia vaihtoehtoja tieto- ja viestintätekniikan tuotteita koskevaksi EU:n laajuiseksi vastaanottojärjestelmäksi ja katsoo, että tällaisen järjestelmän olisi katettava mahdollisimman laaja tuotevalikoima; korostaa, että on tärkeää suunnitella tällainen vastaanottojärjestelmä ja kaikki muut keräysmallit siten, että turvataan tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden uudelleenkäytettävyys ja asetetaan uudelleen käytettävät tavarat uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien saataville; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että elektroniikkajätteen kerääminen on tehtävä kuluttajille huomattavasti helpommaksi; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen tutkia vaihtoehtoja tieto- ja viestintätekniikan tuotteita koskevaksi EU:n laajuiseksi vastaanottojärjestelmäksi ja katsoo, että tällaisen järjestelmän olisi katettava mahdollisimman laaja tuotevalikoima; korostaa, että on tärkeää suunnitella tällainen vastaanottojärjestelmä ja kaikki muut keräysmallit siten, että turvataan tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden uudelleenkäytettävyys ja asetetaan uudelleen käytettävät tavarat uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien saataville;

| 56. | painottaa ekosuunnittelun toimien potentiaalia ja muistuttaa, että lähes puolet EU:n vuodeksi 2020 asettamista energiatehokkuussäästöjä koskevista tavoitteista perustui ekosuunnitteludirektiiviin ja energiamerkintädirektiiviin (33); korostaa, että on varmistettava käynnissä olevan elektroniikkaa ja tieto- ja viestintätekniikkaa koskevan ekologisen suunnittelutyön nopea loppuun saattaminen, erityisesti älypuhelinten, tablettien, tietokoneiden, tulostimien (mukaan lukien värikasetit), mobiiliverkkoasemien ja alijärjestelmien sekä verkkolaitteiden osalta, jotta toimenpiteitä voidaan ehdottaa viimeistään vuonna 2021; |
| --- | --- |

56.

painottaa ekosuunnittelun toimien potentiaalia ja muistuttaa, että lähes puolet EU:n vuodeksi 2020 asettamista energiatehokkuussäästöjä koskevista tavoitteista perustui ekosuunnitteludirektiiviin ja energiamerkintädirektiiviin (33

| 57. | korostaa, että on tärkeä edistää entistä kestävämpiä elektroniikan ja tieto- ja viestintätekniikan kulutus- ja tuotantotapoja, ja kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta tarjota kuluttajille tietoa korjaavien ja kehittävien päivitysten välisestä erosta ja datankulutuksen hiilidioksidipäästöistä; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että on tärkeä edistää entistä kestävämpiä elektroniikan ja tieto- ja viestintätekniikan kulutus- ja tuotantotapoja, ja kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta tarjota kuluttajille tietoa korjaavien ja kehittävien päivitysten välisestä erosta ja datankulutuksen hiilidioksidipäästöistä;

| 58. | kehottaa ottamaan käyttöön elektroniikkajätteen kierrättäjiä koskevan pakollisen sertifiointijärjestelmän, jotta voidaan taata materiaalien tehokas hyödyntäminen ja ympäristönsuojelu; |
| --- | --- |

58.

kehottaa ottamaan käyttöön elektroniikkajätteen kierrättäjiä koskevan pakollisen sertifiointijärjestelmän, jotta voidaan taata materiaalien tehokas hyödyntäminen ja ympäristönsuojelu;

| 59. | pyytää komissiota laatimaan kiertoelektroniikka-aloitteen lisäksi aloitteen kiertotalouteen perustuvaa ja kestävää digitalisaatiota, tieto- ja viestintätekniikkaa ja tekoälyä koskevasta suunnitelmasta; |
| --- | --- |

59.

pyytää komissiota laatimaan kiertoelektroniikka-aloitteen lisäksi aloitteen kiertotalouteen perustuvaa ja kestävää digitalisaatiota, tieto- ja viestintätekniikkaa ja tekoälyä koskevasta suunnitelmasta;

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: akut ja ajoneuvot

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: akut ja ajoneuvot

| 60. | korostaa, että on tärkeää soveltaa akkuja ja ajoneuvoja koskeviin uusiin lainsäädäntökehyksiin strategista, ympäristön kannalta kestävää ja eettistä lähestymistapaa siirryttäessä päästöttömään liikkuvuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin perustuviin sähköverkkoihin; korostaa tarvetta huolehtia raaka-aineiden, myös kriittisten raaka-aineiden, kestävästä ja eettisestä hankinnasta; kehottaa luomaan kilpailukykyisiä ja kestokykyisiä arvoketjuja EU:ssa tapahtuvaa akkujen tuotantoa ja kierrätystä varten; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että on tärkeää soveltaa akkuja ja ajoneuvoja koskeviin uusiin lainsäädäntökehyksiin strategista, ympäristön kannalta kestävää ja eettistä lähestymistapaa siirryttäessä päästöttömään liikkuvuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin perustuviin sähköverkkoihin; korostaa tarvetta huolehtia raaka-aineiden, myös kriittisten raaka-aineiden, kestävästä ja eettisestä hankinnasta; kehottaa luomaan kilpailukykyisiä ja kestokykyisiä arvoketjuja EU:ssa tapahtuvaa akkujen tuotantoa ja kierrätystä varten;

| 61. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen uudeksi akkuja ja käytettyjä paristoja koskevaksi asetukseksi ja katsoo, että akkuja koskevan EU:n uuden sääntelykehyksen olisi sisällettävä ainakin seuraavat tekijät: kestävä, eettinen ja turvallinen hankinta, ekosuunnittelu, mukaan lukien kierrätysmateriaalin osuutta koskevat toimenpiteet, vaarallisten ja haitallisten aineiden korvaaminen mahdollisuuksien mukaan, erilliskeräyksen, uudelleenkäytön, kunnostamisen, uudelleenvalmistuksen, käyttötarkoituksen muuttamisen ja kierrätyksen parantaminen, mukaan lukien tiukemmat kierrätystavoitteet, arvokkaiden materiaalien hyödyntäminen, laajennettu tuottajan vastuu sekä kuluttajatiedotus; katsoo, että kehyksessä olisi käsiteltävä kaikkia elinkaaren aikaisia ympäristövaikutuksia ja siinä olisi säädettävä erikseen liikkuvuuden ja energian varastoinnin alalla käytettävistä akuista; |
| --- | --- |

61.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen uudeksi akkuja ja käytettyjä paristoja koskevaksi asetukseksi ja katsoo, että akkuja koskevan EU:n uuden sääntelykehyksen olisi sisällettävä ainakin seuraavat tekijät: kestävä, eettinen ja turvallinen hankinta, ekosuunnittelu, mukaan lukien kierrätysmateriaalin osuutta koskevat toimenpiteet, vaarallisten ja haitallisten aineiden korvaaminen mahdollisuuksien mukaan, erilliskeräyksen, uudelleenkäytön, kunnostamisen, uudelleenvalmistuksen, käyttötarkoituksen muuttamisen ja kierrätyksen parantaminen, mukaan lukien tiukemmat kierrätystavoitteet, arvokkaiden materiaalien hyödyntäminen, laajennettu tuottajan vastuu sekä kuluttajatiedotus; katsoo, että kehyksessä olisi käsiteltävä kaikkia elinkaaren aikaisia ympäristövaikutuksia ja siinä olisi säädettävä erikseen liikkuvuuden ja energian varastoinnin alalla käytettävistä akuista;

| 62. | on huolissaan siitä, että EU on hyvin riippuvainen akkujen tuotannossa tarvittavien raaka-aineiden tuonnista; on vakuuttunut siitä, että tehostamalla akkujen kierrätysjärjestelmiä voitaisiin tuottaa merkittävä osa akkujen tuotannossa tarvittavista raaka-aineista EU:ssa; |
| --- | --- |

62.

on huolissaan siitä, että EU on hyvin riippuvainen akkujen tuotannossa tarvittavien raaka-aineiden tuonnista; on vakuuttunut siitä, että tehostamalla akkujen kierrätysjärjestelmiä voitaisiin tuottaa merkittävä osa akkujen tuotannossa tarvittavista raaka-aineista EU:ssa;

| 63. | ilmaisee huolensa mineraaliteollisuuden, ja erityisesti kobolttiteollisuuden, sosioekonomisista vaikutuksista; pyytää komissiota arvioimaan vaihtoehtoja toteuttamiskelpoiseksi lainsäädäntökehykseksi, jolla varmistetaan materiaalien eettinen hankinta ja sellaisen pakottavan huolellisuusvelvoitetta koskevan lainsäädännön käyttöönotto, jolla torjutaan haitallisia ympäristö- ja ihmisoikeusvaikutuksia kansainvälisissä yhteyksissä; |
| --- | --- |

63.

ilmaisee huolensa mineraaliteollisuuden, ja erityisesti kobolttiteollisuuden, sosioekonomisista vaikutuksista; pyytää komissiota arvioimaan vaihtoehtoja toteuttamiskelpoiseksi lainsäädäntökehykseksi, jolla varmistetaan materiaalien eettinen hankinta ja sellaisen pakottavan huolellisuusvelvoitetta koskevan lainsäädännön käyttöönotto, jolla torjutaan haitallisia ympäristö- ja ihmisoikeusvaikutuksia kansainvälisissä yhteyksissä;

| 64. | suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmiin tarkistaa romuajoneuvodirektiiviä (34); kehottaa komissiota saattamaan romuajoneuvodirektiivin ajan tasalle siten, että siinä otetaan täysimääräisesti huomioon kiertotalouden periaatteet ja kunnioitetaan niitä, mukaan lukien jätteen poissuunnittelu, päivitettävyys, modulaarisuus, korjattavuus, uudelleenkäytettävyys ja arvokkaimpien materiaalien kierrätettävyys, ja asetetaan uudelleenkäyttö etusijalle; kehottaa komissiota varmistamaan tehokkaat uudelleenkäyttöketjut tekemällä yhteistyötä autonvalmistajien kanssa ja ottamalla käyttöön laajennetun tuottajavastuun järjestelmiä; kehottaa komissiota parantamaan romuajoneuvoihin liittyvää raportointia eurooppalaisen tietokannan avulla; kehottaa komissiota selkeyttämään, vahvistamaan ja valvomaan periaatetta, jonka mukaan autojen romutusta on aina edellettävä auton purkaminen ja osien uudelleenkäyttö; |
| --- | --- |

64.

suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmiin tarkistaa romuajoneuvodirektiiviä (34

| 65. | korostaa tarvetta edistää edelleen kierrätysprosessien ja -teknologioiden tutkimusta ja innovointia Horisontti Eurooppa -ohjelmassa, jotta voidaan lisätä paristoihin ja akkuihin liittyviä kiertotalouden mahdollisuuksia; ottaa huomioon pk-yritysten roolin keräys- ja kierrätysalalla; |
| --- | --- |

65.

korostaa tarvetta edistää edelleen kierrätysprosessien ja -teknologioiden tutkimusta ja innovointia Horisontti Eurooppa -ohjelmassa, jotta voidaan lisätä paristoihin ja akkuihin liittyviä kiertotalouden mahdollisuuksia; ottaa huomioon pk-yritysten roolin keräys- ja kierrätysalalla;

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: pakkaukset

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: pakkaukset

| 66. | muistuttaa, että tavoitteena on tehdä kaikista pakkauksista uudelleenkäytettäviä tai kierrätettäviä taloudellisesti kannattavalla tavalla vuoteen 2030 mennessä, ja kehottaa komissiota esittämään viipymättä lainsäädäntöehdotuksen, jolla sisällytetään pakkauksia ja pakkausjätettä koskevaan direktiiviin jätteen vähentämistä koskevia toimenpiteitä ja tavoitteita sekä kunnianhimoisia keskeisiä vaatimuksia ylipakkaamisen vähentämiseksi myös verkkokaupassa, kierrätettävyyden parantamiseksi ja pakkausten monimutkaisuuden minimoimiseksi, kierrätysmateriaalien osuuden kasvattamiseksi, vaarallisten ja haitallisten aineiden poistamiseksi vaiheittain sekä uudelleenkäytön edistämiseksi; painottaa, että elintarviketurvallisuutta tai hygieniaa koskevista vaatimuksista ei saa tinkiä; kehottaa pyrkimään näillä toimenpiteillä parhaaseen mahdolliseen ympäristöä koskevaan kokonaistulokseen jätehierarkian mukaisesti ja matalan hiilijalanjäljen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

66.

muistuttaa, että tavoitteena on tehdä kaikista pakkauksista uudelleenkäytettäviä tai kierrätettäviä taloudellisesti kannattavalla tavalla vuoteen 2030 mennessä, ja kehottaa komissiota esittämään viipymättä lainsäädäntöehdotuksen, jolla sisällytetään pakkauksia ja pakkausjätettä koskevaan direktiiviin jätteen vähentämistä koskevia toimenpiteitä ja tavoitteita sekä kunnianhimoisia keskeisiä vaatimuksia ylipakkaamisen vähentämiseksi myös verkkokaupassa, kierrätettävyyden parantamiseksi ja pakkausten monimutkaisuuden minimoimiseksi, kierrätysmateriaalien osuuden kasvattamiseksi, vaarallisten ja haitallisten aineiden poistamiseksi vaiheittain sekä uudelleenkäytön edistämiseksi; painottaa, että elintarviketurvallisuutta tai hygieniaa koskevista vaatimuksista ei saa tinkiä; kehottaa pyrkimään näillä toimenpiteillä parhaaseen mahdolliseen ympäristöä koskevaan kokonaistulokseen jätehierarkian mukaisesti ja matalan hiilijalanjäljen saavuttamiseksi;

| 67. | korostaa pakkausten keskeistä roolia tuoteturvallisuuden, erityisesti elintarviketurvallisuuden, ja hygienian sekä elintarvikejätteen vähentämisen kannalta ja kehottaa alaa täydentämään sääntelytoimenpiteitä toteuttamalla vapaaehtoisia lisätoimia, jotta voidaan edelleen välttää tarpeetonta pakkaamista ja vähentää merkittävästi alan toimijoiden markkinoille saattamien pakkausten määrää, kehittää resurssitehokkaampia, kiertotalouteen perustuvia ja ilmastoystävällisempiä pakkausratkaisuja, kuten yhdenmukaistetut pakkausmuodot ja uudelleenkäytettävät ja täytettävät pakkaukset, sekä helpottaa uudelleenkäytettävien kuljetuspakkausten käyttöä; tukee kiertomuoviallianssin ja Euroopan muovisopimuksen kaltaisia aloitteita; |
| --- | --- |

67.

korostaa pakkausten keskeistä roolia tuoteturvallisuuden, erityisesti elintarviketurvallisuuden, ja hygienian sekä elintarvikejätteen vähentämisen kannalta ja kehottaa alaa täydentämään sääntelytoimenpiteitä toteuttamalla vapaaehtoisia lisätoimia, jotta voidaan edelleen välttää tarpeetonta pakkaamista ja vähentää merkittävästi alan toimijoiden markkinoille saattamien pakkausten määrää, kehittää resurssitehokkaampia, kiertotalouteen perustuvia ja ilmastoystävällisempiä pakkausratkaisuja, kuten yhdenmukaistetut pakkausmuodot ja uudelleenkäytettävät ja täytettävät pakkaukset, sekä helpottaa uudelleenkäytettävien kuljetuspakkausten käyttöä; tukee kiertomuoviallianssin ja Euroopan muovisopimuksen kaltaisia aloitteita;

| 68. | toistaa, että laadukas kierrätys luo todellista markkinakysyntää kierrätetylle materiaalille ja on yksi keskeisistä tekijöistä pyrittäessä lisäämään kerättävien, lajiteltavien ja kierrätettävien pakkausten kokonaismäärää; kehottaa käyttämään nykyaikaisia ja tehokkaita lajittelulaitteita ja erotteluteknologioita yhdistettynä pakkausten parempaan ekosuunnitteluun, ottaen huomioon tarpeen suunnitella pakkausratkaisuja uudelleen parannettujen elinkaariarviointia koskevien kriteerien perusteella; |
| --- | --- |

68.

toistaa, että laadukas kierrätys luo todellista markkinakysyntää kierrätetylle materiaalille ja on yksi keskeisistä tekijöistä pyrittäessä lisäämään kerättävien, lajiteltavien ja kierrätettävien pakkausten kokonaismäärää; kehottaa käyttämään nykyaikaisia ja tehokkaita lajittelulaitteita ja erotteluteknologioita yhdistettynä pakkausten parempaan ekosuunnitteluun, ottaen huomioon tarpeen suunnitella pakkausratkaisuja uudelleen parannettujen elinkaariarviointia koskevien kriteerien perusteella;

| 69. | kehottaa komissiota analysoimaan erilaisia verkkokaupassa käytettäviä pakkaustyyppejä, jotta voidaan määrittää pakkaamisen optimoinnin parhaat käytännöt ylipakkaamisen vähentämiseksi; kehottaa komissiota tukemaan pakkausmateriaalien uudelleenkäyttöä useiden tuotteiden toimittamisessa vaihtoehtona kertakäyttöisille pakkausmateriaaleille; |
| --- | --- |

69.

kehottaa komissiota analysoimaan erilaisia verkkokaupassa käytettäviä pakkaustyyppejä, jotta voidaan määrittää pakkaamisen optimoinnin parhaat käytännöt ylipakkaamisen vähentämiseksi; kehottaa komissiota tukemaan pakkausmateriaalien uudelleenkäyttöä useiden tuotteiden toimittamisessa vaihtoehtona kertakäyttöisille pakkausmateriaaleille;

| 70. | korostaa, että irtotavaran myynnillä voi olla merkittävä rooli pakkausten käytön vähentämisessä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tällaisia toimenpiteitä niin, että samalla taataan elintarviketurvallisuus ja hygienia; |
| --- | --- |

70.

korostaa, että irtotavaran myynnillä voi olla merkittävä rooli pakkausten käytön vähentämisessä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tällaisia toimenpiteitä niin, että samalla taataan elintarviketurvallisuus ja hygienia;

| 71. | korostaa innovaatiorahastojen ja -ohjelmien olennaista merkitystä materiaalien vähentämistä ja kierrätystä koskevien innovaatioiden kannalta; |
| --- | --- |

71.

korostaa innovaatiorahastojen ja -ohjelmien olennaista merkitystä materiaalien vähentämistä ja kierrätystä koskevien innovaatioiden kannalta;

| 72. | panee merkille verkkokaupan kasvun ja pakettitoimitusten lisääntymisen; kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikki verkossa toimivat myyjät noudattavat sijainnistaan riippumatta olennaisia vaatimuksia ja että ne raportoivat laajennetun tuottajavastuun järjestelmiin niissä EU:n jäsenvaltioissa, joissa tuotteet saatetaan markkinoille, ja osallistuvat näiden järjestelmien rahoittamiseen; |
| --- | --- |

72.

panee merkille verkkokaupan kasvun ja pakettitoimitusten lisääntymisen; kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikki verkossa toimivat myyjät noudattavat sijainnistaan riippumatta olennaisia vaatimuksia ja että ne raportoivat laajennetun tuottajavastuun järjestelmiin niissä EU:n jäsenvaltioissa, joissa tuotteet saatetaan markkinoille, ja osallistuvat näiden järjestelmien rahoittamiseen;

| 73. | kehottaa komissiota tukemaan direktiivissä (EU) 2018/852 vahvistettua pakkausjätteen erilliskeräystä ja lajittelua ja varmistamaan, että jäsenvaltiot saattavat sen oikea-aikaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta tarkistaa pakkausmateriaalien tunnistusjärjestelmää (päätös 97/129/EY (35)), jotta erilliskeräyksestä pakkauksen kierrätettävyyden mukaan tulisi helpompaa kansalaisille; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota tukemaan direktiivissä (EU) 2018/852 vahvistettua pakkausjätteen erilliskeräystä ja lajittelua ja varmistamaan, että jäsenvaltiot saattavat sen oikea-aikaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta tarkistaa pakkausmateriaalien tunnistusjärjestelmää (päätös 97/129/EY (35

| 74. | kehottaa komissiota tukemaan ja tutkimaan yhteensopivien kansallisten panttiin perustuvien palautusjärjestelmien mahdollisuutta, jotta muovisten juomapakkausten osalta saavutettaisiin tarvittava 90 prosentin keräysaste ja jotta edistettäisiin pakkausten sisämarkkinoiden luomista erityisesti vierekkäisissä jäsenvaltioissa; katsoo, että yhteensopivat järjestelmät voitaisiin saada aikaan sarjoittamisen sekä kodifioitujen ja yhtenäisten pakkausmerkintöjen avulla; katsoo, että niitä jäsenvaltioita, joilla ei ole käytössä järjestelmää tai suunnitelmia järjestelmän uudistamiseksi, olisi kannustettava valitsemaan parhaiden käytäntöjen ja asiaa koskevan tieteellisen näytön avulla järjestelmä, joka on samankaltainen kuin muiden jäsenvaltioiden järjestelmät tai niiden kanssa yhteensopiva; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota tukemaan ja tutkimaan yhteensopivien kansallisten panttiin perustuvien palautusjärjestelmien mahdollisuutta, jotta muovisten juomapakkausten osalta saavutettaisiin tarvittava 90 prosentin keräysaste ja jotta edistettäisiin pakkausten sisämarkkinoiden luomista erityisesti vierekkäisissä jäsenvaltioissa; katsoo, että yhteensopivat järjestelmät voitaisiin saada aikaan sarjoittamisen sekä kodifioitujen ja yhtenäisten pakkausmerkintöjen avulla; katsoo, että niitä jäsenvaltioita, joilla ei ole käytössä järjestelmää tai suunnitelmia järjestelmän uudistamiseksi, olisi kannustettava valitsemaan parhaiden käytäntöjen ja asiaa koskevan tieteellisen näytön avulla järjestelmä, joka on samankaltainen kuin muiden jäsenvaltioiden järjestelmät tai niiden kanssa yhteensopiva;

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: muovit

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: muovit

| 75. | kehottaa komissiota jatkamaan muoveista kiertotaloudessa laaditun EU:n strategian täytäntöönpanoa, erityisesti edistääkseen parempaa suunnittelua, kiertotalouden liiketoimintamalleja ja innovatiivisia tuotteita ja tuote palveluna -ratkaisuja, jotka tarjoavat kestävämpiä kulutusmalleja; |
| --- | --- |

75.

kehottaa komissiota jatkamaan muoveista kiertotaloudessa laaditun EU:n strategian täytäntöönpanoa, erityisesti edistääkseen parempaa suunnittelua, kiertotalouden liiketoimintamalleja ja innovatiivisia tuotteita ja tuote palveluna -ratkaisuja, jotka tarjoavat kestävämpiä kulutusmalleja;

| 76. | kehottaa komissiota etsimään kattavaa ratkaisua muovien ja mikromuovien aiheuttamaan ongelmaan; kehottaa komissiota hyväksymään tarkoituksellisesti lisättyjen mikromuovien yleistä ja vaiheittaista käytöstä poistamista koskevan päätöksen sekä vähentämään uusilla pakollisilla sääntelytoimilla kaikkia esimerkiksi renkaista, tekstiileistä ja keinonurmesta aiheutuvia ja muovipellettien tuotannon aikana syntyviä tahattomia mikromuovipäästöjä niiden syntypaikalla; korostaa tarvetta korjata mikromuoveja ja nanomuoveja koskevan tieteellisen tietämyksen puutteet ja edistää turvallisempien vaihtoehtojen ja kilpailukykyisten mikromuovittomien tuotteiden markkinoiden kehittämistä; korostaa, että lyhyen aikavälin toimia on toteutettava kiireellisesti; korostaa, että suurin osa mikromuovisaasteesta saa alkunsa makromuovin hajoamisesta ympäristössä, ja kannattaa sitä, että muovituotteisiin olisi kohdistettava erityistoimenpiteitä, kuten tuotantovaiheen aikaisia ekosuunnitteluvaatimuksia, jotta estetään sekundaarisen mikromuovin pääseminen ympäristöön; kehottaa komissiota tarkastelemaan sekä makro- että mikromuovien lähteitä, kulkeutumista, vaiheita ympäristössä ja vaikutuksia jätevesien käsittelyn ja hulevesien hallinnan osalta; muistuttaa, että 80 prosenttia meriroskasta on peräisin maalta, ja kehottaa jäsenvaltiota ryhtymään toimiin jokiin ja suistoalueille kerääntyneiden meriroskien osalta; |
| --- | --- |

76.

kehottaa komissiota etsimään kattavaa ratkaisua muovien ja mikromuovien aiheuttamaan ongelmaan; kehottaa komissiota hyväksymään tarkoituksellisesti lisättyjen mikromuovien yleistä ja vaiheittaista käytöstä poistamista koskevan päätöksen sekä vähentämään uusilla pakollisilla sääntelytoimilla kaikkia esimerkiksi renkaista, tekstiileistä ja keinonurmesta aiheutuvia ja muovipellettien tuotannon aikana syntyviä tahattomia mikromuovipäästöjä niiden syntypaikalla; korostaa tarvetta korjata mikromuoveja ja nanomuoveja koskevan tieteellisen tietämyksen puutteet ja edistää turvallisempien vaihtoehtojen ja kilpailukykyisten mikromuovittomien tuotteiden markkinoiden kehittämistä; korostaa, että lyhyen aikavälin toimia on toteutettava kiireellisesti; korostaa, että suurin osa mikromuovisaasteesta saa alkunsa makromuovin hajoamisesta ympäristössä, ja kannattaa sitä, että muovituotteisiin olisi kohdistettava erityistoimenpiteitä, kuten tuotantovaiheen aikaisia ekosuunnitteluvaatimuksia, jotta estetään sekundaarisen mikromuovin pääseminen ympäristöön; kehottaa komissiota tarkastelemaan sekä makro- että mikromuovien lähteitä, kulkeutumista, vaiheita ympäristössä ja vaikutuksia jätevesien käsittelyn ja hulevesien hallinnan osalta; muistuttaa, että 80 prosenttia meriroskasta on peräisin maalta, ja kehottaa jäsenvaltiota ryhtymään toimiin jokiin ja suistoalueille kerääntyneiden meriroskien osalta;

| 77. | korostaa, että jos uudelleenkäytettäviä ja/tai kestäviä vaihtoehtoja on olemassa, ympäristöä ja resursseja merkittävästi rasittavat kertakäyttötuotteet olisi korvattava uudelleenkäytettävillä tuotteilla ympäristön kannalta järkevällä tavalla ja elintarvikehygieniasta tai -turvallisuudesta tinkimättä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota harkitsemaan lainsäädäntötoimenpiteitä, kuten kertakäyttömuoveista annetun direktiivin soveltamisalan laajentamista kyseisen direktiivin uudelleentarkastelun yhteydessä; kehottaa komissiota kehittämään uudelleenkäytettäviä pakkauksia koskevia standardeja sekä korvaavia tuotteita kertakäyttöisille pakkauksille, astioille ja ruokailuvälineille; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että jos uudelleenkäytettäviä ja/tai kestäviä vaihtoehtoja on olemassa, ympäristöä ja resursseja merkittävästi rasittavat kertakäyttötuotteet olisi korvattava uudelleenkäytettävillä tuotteilla ympäristön kannalta järkevällä tavalla ja elintarvikehygieniasta tai -turvallisuudesta tinkimättä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota harkitsemaan lainsäädäntötoimenpiteitä, kuten kertakäyttömuoveista annetun direktiivin soveltamisalan laajentamista kyseisen direktiivin uudelleentarkastelun yhteydessä; kehottaa komissiota kehittämään uudelleenkäytettäviä pakkauksia koskevia standardeja sekä korvaavia tuotteita kertakäyttöisille pakkauksille, astioille ja ruokailuvälineille;

| 78. | toteaa, että biopohjaisilla sekä biohajoavilla ja kompostoitavilla muoveilla on potentiaalia kiertotaloudessa, mutta varoittaa, että biopohjaiset ja/tai biohajoavat muovit eivät yksinään ratkaise muoviin liittyviä ongelmia; korostaa, että on tärkeää lisätä tietoisuutta biopohjaisten ja biohajoavien muovien käytöstä; |
| --- | --- |

78.

toteaa, että biopohjaisilla sekä biohajoavilla ja kompostoitavilla muoveilla on potentiaalia kiertotaloudessa, mutta varoittaa, että biopohjaiset ja/tai biohajoavat muovit eivät yksinään ratkaise muoviin liittyviä ongelmia; korostaa, että on tärkeää lisätä tietoisuutta biopohjaisten ja biohajoavien muovien käytöstä;

| 79. | kannustaa ehdottamaan materiaaleja, tuotteita, suunnittelua ja kierrätystä koskevia selkeitä ja kokonaisvaltaisia vaatimuksia; |
| --- | --- |

79.

kannustaa ehdottamaan materiaaleja, tuotteita, suunnittelua ja kierrätystä koskevia selkeitä ja kokonaisvaltaisia vaatimuksia;

| 80. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kaikille arvoketjun toimijoille johdonmukaisen avoimuutta koskevan kehyksen ja asettamaan niille raportointivelvoitteita, jotka koskevat muovien tuotantoa, kauppaa, käyttöä ja käsittelyä käyttöiän lopussa; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kaikille arvoketjun toimijoille johdonmukaisen avoimuutta koskevan kehyksen ja asettamaan niille raportointivelvoitteita, jotka koskevat muovien tuotantoa, kauppaa, käyttöä ja käsittelyä käyttöiän lopussa;

| 81. | kehottaa komissiota kehittämään laajennetun tuottajavastuun järjestelmiä, joissa saatetaan tuottajat vastuuseen muovituotteiden käsittelystä niiden käyttöiän lopussa; |
| --- | --- |

81.

kehottaa komissiota kehittämään laajennetun tuottajavastuun järjestelmiä, joissa saatetaan tuottajat vastuuseen muovituotteiden käsittelystä niiden käyttöiän lopussa;

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: tekstiilit

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: tekstiilit

| 82. | korostaa, että on tärkeää laatia uusi kattava EU:n tekstiilistrategia, jolla edistetään EU:n tekstiilialan kestävyyttä ja kiertoa sekä jäljitettävyyttä ja avoimuutta ja jossa otetaan huomioon arvoketjujen globaali luonne ja pikamuodin kansainvälinen ulottuvuus; kehottaa esittämään strategiassa johdonmukaisia toimintapoliittisia välineitä ja tukemaan sillä uusia liiketoimintamalleja, jotta voidaan käsitellä kaikkia ympäristövaikutuksia ja sosiaalisia vaikutuksia koko arvoketjussa ja parantaa tekstiilien suunnittelua kestävyyden, uudelleenkäytettävyyden ja mekaanisen kierrätettävyyden sekä korkealaatuisten kuitujen käytön lisäämiseksi erityisesti ekosuunnittelua koskevien vaatimusten, tuottajavastuujärjestelmien ja merkkijärjestelmien yhdistelmän avulla; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että on tärkeää laatia uusi kattava EU:n tekstiilistrategia, jolla edistetään EU:n tekstiilialan kestävyyttä ja kiertoa sekä jäljitettävyyttä ja avoimuutta ja jossa otetaan huomioon arvoketjujen globaali luonne ja pikamuodin kansainvälinen ulottuvuus; kehottaa esittämään strategiassa johdonmukaisia toimintapoliittisia välineitä ja tukemaan sillä uusia liiketoimintamalleja, jotta voidaan käsitellä kaikkia ympäristövaikutuksia ja sosiaalisia vaikutuksia koko arvoketjussa ja parantaa tekstiilien suunnittelua kestävyyden, uudelleenkäytettävyyden ja mekaanisen kierrätettävyyden sekä korkealaatuisten kuitujen käytön lisäämiseksi erityisesti ekosuunnittelua koskevien vaatimusten, tuottajavastuujärjestelmien ja merkkijärjestelmien yhdistelmän avulla;

| 83. | suhtautuu myönteisesti uuden tuotepoliittisen kehyksen soveltamiseen tekstiilialaan ja korostaa, että siinä on asetettava etusijalle jätteiden ehkäiseminen sekä kestävyys, uudelleenkäytettävyys ja korjattavuus ja vaarallisten ja haitallisten kemikaalien poistaminen jätehierarkian mukaisesti; kehottaa toteuttamaan suunnittelu- ja tuotantovaiheessa toimenpiteitä synteettisten mikrokuitujen irtoamisen torjumiseksi ja toteuttamaan muita toimenpiteitä, kuten kehittämään ennaltaehkäisevän valvotun ja saastuttamattoman teollisen esipesun sekä uusien pesukoneiden varustamista mikrokuitusuodattimilla koskevia vaatimuksia; kehottaa laatimaan tekstiileille erityisiä EU:n laajuisia jätteeksi luokittelun päättymistä koskevia kriteereitä; |
| --- | --- |

83.

suhtautuu myönteisesti uuden tuotepoliittisen kehyksen soveltamiseen tekstiilialaan ja korostaa, että siinä on asetettava etusijalle jätteiden ehkäiseminen sekä kestävyys, uudelleenkäytettävyys ja korjattavuus ja vaarallisten ja haitallisten kemikaalien poistaminen jätehierarkian mukaisesti; kehottaa toteuttamaan suunnittelu- ja tuotantovaiheessa toimenpiteitä synteettisten mikrokuitujen irtoamisen torjumiseksi ja toteuttamaan muita toimenpiteitä, kuten kehittämään ennaltaehkäisevän valvotun ja saastuttamattoman teollisen esipesun sekä uusien pesukoneiden varustamista mikrokuitusuodattimilla koskevia vaatimuksia; kehottaa laatimaan tekstiileille erityisiä EU:n laajuisia jätteeksi luokittelun päättymistä koskevia kriteereitä;

| 84. | kehottaa soveltamaan uutta tuotepoliittista kehystä tekstiilialaan johdonmukaisesti muiden toimintapoliittisten välineiden kanssa, erityisesti ihmisoikeuksiin ja ympäristöä koskevaan huolellisuusvelvoitteeseen liittyvän tulevan EU:n lainsäädännön kanssa, jotta varmistetaan, että työntekijöiden oikeuksiin, ihmisoikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvät ongelmat huomioidaan tekstiilien arvoketjun kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

84.

kehottaa soveltamaan uutta tuotepoliittista kehystä tekstiilialaan johdonmukaisesti muiden toimintapoliittisten välineiden kanssa, erityisesti ihmisoikeuksiin ja ympäristöä koskevaan huolellisuusvelvoitteeseen liittyvän tulevan EU:n lainsäädännön kanssa, jotta varmistetaan, että työntekijöiden oikeuksiin, ihmisoikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvät ongelmat huomioidaan tekstiilien arvoketjun kaikissa vaiheissa;

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: rakentaminen ja rakennukset

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: rakentaminen ja rakennukset

| 85. | kehottaa komissiota panemaan tulevan rakennusten kunnostamiseen kannustavan aloitteen kaikilta osin täytäntöön kiertotalouden periaatteiden mukaisesti ja ottamaan samalla huomioon alan monimuotoisuuden; kehottaa komissiota asettamaan horisontaalisia ja tuotekohtaisia vaatimuksia; korostaa, että pidentämällä rakennusten käyttöikää niiden purkamisen sijaan on mahdollista vähentää kasvihuonekaasuja ja saada ympäristöhyötyjä; pyytää komissiota harkitsemaan hiili- ja materiaalijalanjäljen vähentämistä koskevien tavoitteiden asettamista EU:ssa sijaitseville rakennuksille ja kestäviä rakennuksia koskevan Level(s)-kehyksen käyttämistä rakentamisen tehokkuuden sitovana kehyksenä; katsoo, että lainsäädäntöön on tarpeen sisällyttää rakennusten ympäristötehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia, jotta voidaan parantaa rakennusten resurssitehokkuutta ja energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

85.

kehottaa komissiota panemaan tulevan rakennusten kunnostamiseen kannustavan aloitteen kaikilta osin täytäntöön kiertotalouden periaatteiden mukaisesti ja ottamaan samalla huomioon alan monimuotoisuuden; kehottaa komissiota asettamaan horisontaalisia ja tuotekohtaisia vaatimuksia; korostaa, että pidentämällä rakennusten käyttöikää niiden purkamisen sijaan on mahdollista vähentää kasvihuonekaasuja ja saada ympäristöhyötyjä; pyytää komissiota harkitsemaan hiili- ja materiaalijalanjäljen vähentämistä koskevien tavoitteiden asettamista EU:ssa sijaitseville rakennuksille ja kestäviä rakennuksia koskevan Level(s)-kehyksen käyttämistä rakentamisen tehokkuuden sitovana kehyksenä; katsoo, että lainsäädäntöön on tarpeen sisällyttää rakennusten ympäristötehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia, jotta voidaan parantaa rakennusten resurssitehokkuutta ja energiatehokkuutta;

| 86. | muistuttaa jätepuitedirektiivin mukaisesta komission velvoitteesta harkita EU:n lainsäädännössä rakennus- ja purkujätteelle ja sen materiaalikohtaisille jakeille asetettujen materiaalien hyödyntämistä koskevan tavoitteen tarkistamista ja katsoo, että tähän olisi sisällyttävä kaivetun maa-aineksen materiaalien hyödyntämistä koskeva tavoite; ehdottaa, että tähän sisällytetään rakentamiseen liittyvää uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevat tavoitteet sekä uusioraaka-aineiden käyttö rakentamisessa ja uusioraaka-aineiden jäljitettävyyden parantaminen; kehottaa komissiota tarkistamaan rakennustuoteasetusta ja suhtautuu myönteisesti vuonna 2021 ilmoitettuun kestävää rakennettua ympäristöä koskevaan strategiaan; katsoo, että jätteiden jäljittämisen kaltaisten digitaalisten ratkaisujen käyttöönotto rakennetussa ympäristössä mahdollistaisi rakennusten energiatehokkuuden parantamisen ja lisäisi kiertoa rakennusalalla; |
| --- | --- |

86.

muistuttaa jätepuitedirektiivin mukaisesta komission velvoitteesta harkita EU:n lainsäädännössä rakennus- ja purkujätteelle ja sen materiaalikohtaisille jakeille asetettujen materiaalien hyödyntämistä koskevan tavoitteen tarkistamista ja katsoo, että tähän olisi sisällyttävä kaivetun maa-aineksen materiaalien hyödyntämistä koskeva tavoite; ehdottaa, että tähän sisällytetään rakentamiseen liittyvää uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevat tavoitteet sekä uusioraaka-aineiden käyttö rakentamisessa ja uusioraaka-aineiden jäljitettävyyden parantaminen; kehottaa komissiota tarkistamaan rakennustuoteasetusta ja suhtautuu myönteisesti vuonna 2021 ilmoitettuun kestävää rakennettua ympäristöä koskevaan strategiaan; katsoo, että jätteiden jäljittämisen kaltaisten digitaalisten ratkaisujen käyttöönotto rakennetussa ympäristössä mahdollistaisi rakennusten energiatehokkuuden parantamisen ja lisäisi kiertoa rakennusalalla;

| 87. | korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön korkeatasoista rakennusten suunnittelua koskevia toimintapolitiikkoja, jossa kunnostaminen, muuntaminen ja käytön jatkaminen asetetaan uudisrakentamisen edelle silloin, kun se on mahdollista; |
| --- | --- |

87.

korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön korkeatasoista rakennusten suunnittelua koskevia toimintapolitiikkoja, jossa kunnostaminen, muuntaminen ja käytön jatkaminen asetetaan uudisrakentamisen edelle silloin, kun se on mahdollista;

| 88. | korostaa, että koska nykyinen rakennuskanta muodostaa 90 prosenttia vuonna 2050 olemassa olevasta rakennetusta ympäristöstä, peruskorjausalalle olisi asetettava erityisvaatimuksia, jotta rakennukset olisivat täysin modulaarisia, eri käyttötarkoituksiin mukautettavia ja energiapositiivisia vuonna 2050, esimerkiksi pitkälle meneviin perusparannuksiin, paikan päällä tapahtuvaan tuotantoon ja uudelleenkäytettävyyteen liittyviä vaatimuksia; |
| --- | --- |

88.

korostaa, että koska nykyinen rakennuskanta muodostaa 90 prosenttia vuonna 2050 olemassa olevasta rakennetusta ympäristöstä, peruskorjausalalle olisi asetettava erityisvaatimuksia, jotta rakennukset olisivat täysin modulaarisia, eri käyttötarkoituksiin mukautettavia ja energiapositiivisia vuonna 2050, esimerkiksi pitkälle meneviin perusparannuksiin, paikan päällä tapahtuvaan tuotantoon ja uudelleenkäytettävyyteen liittyviä vaatimuksia;

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: elintarvikkeet, vesi ja ravinteet

Keskeisten tuotteiden arvoketjut: elintarvikkeet, vesi ja ravinteet

| 89. | kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen ruokahävikin määrän puolittamista vuoteen 2030 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi Pellolta pöytään -strategian sitoumusten mukaisesti ja käyttämään siinä perustana jäsenvaltioiden jätepuitedirektiivin mukaisesti ilmoittamia tietoja; kehottaa komissiota sisällyttämään ruokahävikin ja elintarvikejätteiden syntymisen ehkäisemisen elintarvikkeiden koko arvoketjussa asiaa koskeviin EU:n politiikkoihin Pellolta pöytään -strategian mukaisesti ja muistuttaa, että näiden toimenpiteiden olisi oltava jätehierarkian mukaisia; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kattavia toimenpiteitä elintarvikejätteiden vähentämiseksi merkittävästi ja kannustamaan elintarvikelahjoituksiin; |
| --- | --- |

89.

kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen ruokahävikin määrän puolittamista vuoteen 2030 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi Pellolta pöytään -strategian sitoumusten mukaisesti ja käyttämään siinä perustana jäsenvaltioiden jätepuitedirektiivin mukaisesti ilmoittamia tietoja; kehottaa komissiota sisällyttämään ruokahävikin ja elintarvikejätteiden syntymisen ehkäisemisen elintarvikkeiden koko arvoketjussa asiaa koskeviin EU:n politiikkoihin Pellolta pöytään -strategian mukaisesti ja muistuttaa, että näiden toimenpiteiden olisi oltava jätehierarkian mukaisia; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kattavia toimenpiteitä elintarvikejätteiden vähentämiseksi merkittävästi ja kannustamaan elintarvikelahjoituksiin;

| 90. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla voidaan sulkea maatalouden ravinnekierto, vähentää Euroopan riippuvuutta eläinrehun kasviproteiinien tuonnista ja lisätä kierrätetyn karjanlannan ja muiden orgaanisten ravinteiden, kuten kompostin ja mädätysjäännösten, käyttöä synteettisten lannoitteiden käytön sijasta siten, että samalla varmistetaan terveyden, ympäristön ja ekosysteemien korkeatasoinen suojelu; |
| --- | --- |

90.

kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla voidaan sulkea maatalouden ravinnekierto, vähentää Euroopan riippuvuutta eläinrehun kasviproteiinien tuonnista ja lisätä kierrätetyn karjanlannan ja muiden orgaanisten ravinteiden, kuten kompostin ja mädätysjäännösten, käyttöä synteettisten lannoitteiden käytön sijasta siten, että samalla varmistetaan terveyden, ympäristön ja ekosysteemien korkeatasoinen suojelu;

| 91. | kehottaa perustamaan kiertotalouden ympäristön kannalta järkevään sääntelykehykseen, jotta vältetään mahdolliset kielteiset toksiset vaikutukset veden ekosysteemeihin; suhtautuu myönteisesti äskettäin hyväksyttyyn asetukseen veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista sekä juomavesidirektiivin (36) tarkistamiseen ja kehottaa panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa komissiota sisällyttämään vesienergian kaikilta osin EU:n toimintapolitiikkoihin ja muistuttaa, että vesivarojen laatu ja saatavuus edellyttävät pilaantumisen torjuntaa sen lähteellä koskevan periaatteen ja saastuttaja maksaa -periaatteen tehokasta täytäntöönpanoa; kannattaa kiertotalouteen perustuvaa toimintamallia jäteveden käsittelyssä ja jätevesihuollossa, jotta voidaan edistää yhdyskuntajätevesien hyödyntämistä; korostaa, että jätevedestä voidaan ottaa talteen erilaisia resursseja selluloosasta ja biomuoveista ravinteisiin, energiaan ja veteen jatkamalla mahdollisten uudelleenkäyttövaihtoehtojen analysoimista samalla kun vähennetään energiankulutusta; kannattaa yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin (37) suunniteltua tarkistamista; kehottaa komissiota arvioimaan, voidaanko rakennusten vedenkäytön tehokkuuteen liittyviä kysymyksiä ratkaista lainsäädäntötoimilla; |
| --- | --- |

91.

kehottaa perustamaan kiertotalouden ympäristön kannalta järkevään sääntelykehykseen, jotta vältetään mahdolliset kielteiset toksiset vaikutukset veden ekosysteemeihin; suhtautuu myönteisesti äskettäin hyväksyttyyn asetukseen veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista sekä juomavesidirektiivin (36

37

| 92. | korostaa, että edistämällä sitä, että vesi olisi kaikkien saatavilla Euroopan unionissa, voidaan merkittävästi parantaa kiertotaloutta ja vähentää riippuvuutta pullotetusta vedestä; kehottaa panemaan täysimääräisesti täytäntöön juomavesidirektiivin veden saatavuutta koskevat säännökset; |
| --- | --- |

92.

korostaa, että edistämällä sitä, että vesi olisi kaikkien saatavilla Euroopan unionissa, voidaan merkittävästi parantaa kiertotaloutta ja vähentää riippuvuutta pullotetusta vedestä; kehottaa panemaan täysimääräisesti täytäntöön juomavesidirektiivin veden saatavuutta koskevat säännökset;

| 93. | korostaa, että kestävillä biopohjaisilla tuotteilla, erityisesti biojätteen paremmalla hyödyntämisellä sekä jäännösmateriaalien ja sivutuotteiden käytöllä, on suuri merkitys siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia kiertotaloutta; |
| --- | --- |

93.

korostaa, että kestävillä biopohjaisilla tuotteilla, erityisesti biojätteen paremmalla hyödyntämisellä sekä jäännösmateriaalien ja sivutuotteiden käytöllä, on suuri merkitys siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia kiertotaloutta;

| 94. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että jätepuitedirektiivillä käyttöön otetun biojätteen erilliskeräyksen tavoitteena on tuottaa laadukasta kompostimultaa, jolla tuetaan maaperää parantavia vaarattomia kemikaaleja ja muita tuotteita sekä uusiutuvaa energiaa silloin, kun se on toteuttamiskelpoista ja ympäristöä hyödyttävää; |
| --- | --- |

94.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että jätepuitedirektiivillä käyttöön otetun biojätteen erilliskeräyksen tavoitteena on tuottaa laadukasta kompostimultaa, jolla tuetaan maaperää parantavia vaarattomia kemikaaleja ja muita tuotteita sekä uusiutuvaa energiaa silloin, kun se on toteuttamiskelpoista ja ympäristöä hyödyttävää;

| 95. | korostaa kestävän biotalouden ja kestävän metsäalan mahdollisuuksia; korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön EU:n biotalous- ja biodiversiteettistrategiat, jotta voidaan parantaa kiertotaloutta korvaamalla fossiiliset materiaalit uusiutuvilla biopohjaisilla materiaaleilla silloin, kun se on ympäristön kannalta hyödyllistä ja kestävää, myös luonnon monimuotoisuuden kannalta, ottaen huomioon biomateriaalien kasvavan kysynnän; |
| --- | --- |

95.

korostaa kestävän biotalouden ja kestävän metsäalan mahdollisuuksia; korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön EU:n biotalous- ja biodiversiteettistrategiat, jotta voidaan parantaa kiertotaloutta korvaamalla fossiiliset materiaalit uusiutuvilla biopohjaisilla materiaaleilla silloin, kun se on ympäristön kannalta hyödyllistä ja kestävää, myös luonnon monimuotoisuuden kannalta, ottaen huomioon biomateriaalien kasvavan kysynnän;

Vähemmän jätettä, enemmän arvoa

Vähemmän jätettä, enemmän arvoa

| 96. | korostaa, että EU:n jätehierarkian mukaisesti on tärkeää asettaa etusijalle jätteen syntymisen ehkäiseminen sekä tuotepolitiikassa että jätepolitiikassa; kehottaa komissiota ehdottamaan sitovia tavoitteita jätteen kokonaismäärän vähentämiselle ja jätteen vähentämiselle tietyissä jätevirroissa ja tuoteryhmissä sekä jäännösjätteen syntymisen rajoittamista koskevia tavoitteita jätepuitedirektiivin ja kaatopaikkadirektiivin tarkistamisen yhteydessä, joka on määrä tehdä vuonna 2024; katsoo, että uudelleenkäyttöön valmistelua ja kierrätystä koskevat tavoitteet olisi erotettava toisistaan, jotta uudelleenkäyttöön valmistelua voidaan priorisoida jätehierarkian mukaisesti; |
| --- | --- |

96.

korostaa, että EU:n jätehierarkian mukaisesti on tärkeää asettaa etusijalle jätteen syntymisen ehkäiseminen sekä tuotepolitiikassa että jätepolitiikassa; kehottaa komissiota ehdottamaan sitovia tavoitteita jätteen kokonaismäärän vähentämiselle ja jätteen vähentämiselle tietyissä jätevirroissa ja tuoteryhmissä sekä jäännösjätteen syntymisen rajoittamista koskevia tavoitteita jätepuitedirektiivin ja kaatopaikkadirektiivin tarkistamisen yhteydessä, joka on määrä tehdä vuonna 2024; katsoo, että uudelleenkäyttöön valmistelua ja kierrätystä koskevat tavoitteet olisi erotettava toisistaan, jotta uudelleenkäyttöön valmistelua voidaan priorisoida jätehierarkian mukaisesti;

| 97. | ilmaisee huolensa EU:n jätetavoitteiden täytäntöönpanon epäyhtenäisyydestä jäsenvaltioiden välillä; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot panevat tehokkaasti ja täysimääräisesti täytäntöön sekä nykyiset että vuoden 2018 jätepaketin tavoitteet, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita saattamaan viipymättä vuoden 2018 paketin lainsäädännön kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

97.

ilmaisee huolensa EU:n jätetavoitteiden täytäntöönpanon epäyhtenäisyydestä jäsenvaltioiden välillä; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot panevat tehokkaasti ja täysimääräisesti täytäntöön sekä nykyiset että vuoden 2018 jätepaketin tavoitteet, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita saattamaan viipymättä vuoden 2018 paketin lainsäädännön kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 98. | katsoo, että kiertotaloutta estävät muun muassa kilpailukykyisten hintojen sekä laadukkaiden uusioraaka-aineiden ja niiden markkinoiden puute; pyytää komissiota arvioimaan, millä toimenpiteillä uusioraaka-aineiden kilpailukykyä voidaan parantaa ja samalla edistää myrkytöntä ympäristöä; |
| --- | --- |

98.

katsoo, että kiertotaloutta estävät muun muassa kilpailukykyisten hintojen sekä laadukkaiden uusioraaka-aineiden ja niiden markkinoiden puute; pyytää komissiota arvioimaan, millä toimenpiteillä uusioraaka-aineiden kilpailukykyä voidaan parantaa ja samalla edistää myrkytöntä ympäristöä;

| 99. | katsoo, että yksityinen sektori on vahva kumppani pyrittäessä lisäämään kysyntää ja asiakkaiden kiinnostusta kiertotalouden ratkaisuihin ja tuotteisiin, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yrityksiä, joiden liiketoimintamallit, palvelut tai tuotteet vähentävät jätettä ja resurssien käyttöä, ja käyttämään niiden palveluja; |
| --- | --- |

99.

katsoo, että yksityinen sektori on vahva kumppani pyrittäessä lisäämään kysyntää ja asiakkaiden kiinnostusta kiertotalouden ratkaisuihin ja tuotteisiin, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yrityksiä, joiden liiketoimintamallit, palvelut tai tuotteet vähentävät jätettä ja resurssien käyttöä, ja käyttämään niiden palveluja;

| 100. | kannattaa tavoitetta luoda hyvin toimivat korkealaatuisten ja myrkyttömien uusioraaka-aineiden markkinat EU:ssa rajoittamatta kuitenkaan jätepuitedirektiivin ja jätteensiirtoasetuksen soveltamista ja korostaa, että tämä edellyttää yhteisten laatuvaatimusten kehittämistä; palauttaa mieliin, että jäsenvaltiot voivat määritellä kansalliset sivutuotteet ja jätteeksi luokittelun päättymistä koskevat kriteerit, ja kehottaa komissiota ehdottamaan keskeisiin jätevirtoihin sovellettavien jätteeksi luokittelun päättymistä koskevien yhdenmukaistettujen EU:n kriteereiden vahvistamista jätepuitedirektiivin mukaisesti markkinaesteiden poistamiseksi ja korkealaatuisen jätteen hyödyntämisen varmistamiseksi; pitää valitettavana, ettei komissio ole määritellyt EU:n erityisiä kriteereitä paperille, renkaille ja tekstiileille, kuten jätepuitedirektiivissä edellytetään; |
| --- | --- |

100.

kannattaa tavoitetta luoda hyvin toimivat korkealaatuisten ja myrkyttömien uusioraaka-aineiden markkinat EU:ssa rajoittamatta kuitenkaan jätepuitedirektiivin ja jätteensiirtoasetuksen soveltamista ja korostaa, että tämä edellyttää yhteisten laatuvaatimusten kehittämistä; palauttaa mieliin, että jäsenvaltiot voivat määritellä kansalliset sivutuotteet ja jätteeksi luokittelun päättymistä koskevat kriteerit, ja kehottaa komissiota ehdottamaan keskeisiin jätevirtoihin sovellettavien jätteeksi luokittelun päättymistä koskevien yhdenmukaistettujen EU:n kriteereiden vahvistamista jätepuitedirektiivin mukaisesti markkinaesteiden poistamiseksi ja korkealaatuisen jätteen hyödyntämisen varmistamiseksi; pitää valitettavana, ettei komissio ole määritellyt EU:n erityisiä kriteereitä paperille, renkaille ja tekstiileille, kuten jätepuitedirektiivissä edellytetään;

| 101. | kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota hyödynnettäväksi tarkoitettujen jätteiden maanrajan ylittäviä siirtoja EU:n jäsenvaltioiden välillä koskeviin sääntöihin ja harkitsemaan niiden mukauttamista selkeyden ja ymmärrettävyyden parantamiseksi, poistamaan hallinnollisia esteitä ja samalla turvaaman edelleen sen, että lainsäädäntö suojelee tehokkaasti ihmisten terveyttä ja ympäristöä, sekä yhdenmukaistamaan sääntöjen täytäntöönpanoa EU:n jäsenvaltioissa muun muassa perustamalla EU:n laajuisen jätteiden siirtoja koskevan sähköisen kirjausjärjestelmän; |
| --- | --- |

101.

kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota hyödynnettäväksi tarkoitettujen jätteiden maanrajan ylittäviä siirtoja EU:n jäsenvaltioiden välillä koskeviin sääntöihin ja harkitsemaan niiden mukauttamista selkeyden ja ymmärrettävyyden parantamiseksi, poistamaan hallinnollisia esteitä ja samalla turvaaman edelleen sen, että lainsäädäntö suojelee tehokkaasti ihmisten terveyttä ja ympäristöä, sekä yhdenmukaistamaan sääntöjen täytäntöönpanoa EU:n jäsenvaltioissa muun muassa perustamalla EU:n laajuisen jätteiden siirtoja koskevan sähköisen kirjausjärjestelmän;

| 102. | tukee komission käynnissä olevaa työtä jäteöljyjen asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi; kehottaa komissiota esittämään vuoteen 2022 mennessä direktiivissä 2008/98/EY (38) määritellyn lainsäädäntöehdotuksen, joka sisältää lisätoimenpiteet jäteöljyjen uudistamisen edistämiseksi, kuten määrällisten tavoitteiden käyttöönoton; |
| --- | --- |

102.

tukee komission käynnissä olevaa työtä jäteöljyjen asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi; kehottaa komissiota esittämään vuoteen 2022 mennessä direktiivissä 2008/98/EY (38

| 103. | muistuttaa, että kaikilla jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa, että 31. joulukuuta 2023 mennessä biojäte joko erotetaan ja kierrätetään syntypaikalla tai kerätään erikseen eikä sitä sekoiteta muun tyyppisiin jätteisiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suuntaamaan investointeja orgaanisen jätteen keruun ja kompostoinnin laajentamiseen; |
| --- | --- |

103.

muistuttaa, että kaikilla jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa, että 31. joulukuuta 2023 mennessä biojäte joko erotetaan ja kierrätetään syntypaikalla tai kerätään erikseen eikä sitä sekoiteta muun tyyppisiin jätteisiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suuntaamaan investointeja orgaanisen jätteen keruun ja kompostoinnin laajentamiseen;

| 104. | palauttaa mieliin EU:n jätetavoitteet ja korostaa, että jäsenvaltioiden on jätehierarkian mukaisesti tehostettava jätteen syntymisen ehkäisemistä ja uudelleenkäyttöön valmistelua, lisättävä kierrätystä ja luovuttava jätteiden kaatopaikoille sijoittamisesta ja samalla minimoitava jätteenpoltto; kehottaa komissiota määrittelemään EU:n laajuisen yhteisen toimintalinjan kierrätykseen soveltumattoman yhdyskuntajätteen jäännösmateriaalien käsittelyyn, jotta varmistetaan sen optimaalinen käsittely ja vältetään luomasta jätteenpolton ylikapasiteettia EU:n tasolla, mikä voisi aiheuttaa lukkiutumisvaikutuksia ja haitata kiertotalouden kehitystä; katsoo, että polttaminen olisi toteutettava kaikkein edistyneimmissä EU:ssa sijaitsevissa jätevoimaloissa (waste-to-energy), joiden energiatehokkuus on korkea ja päästöt vähäiset; |
| --- | --- |

104.

palauttaa mieliin EU:n jätetavoitteet ja korostaa, että jäsenvaltioiden on jätehierarkian mukaisesti tehostettava jätteen syntymisen ehkäisemistä ja uudelleenkäyttöön valmistelua, lisättävä kierrätystä ja luovuttava jätteiden kaatopaikoille sijoittamisesta ja samalla minimoitava jätteenpoltto; kehottaa komissiota määrittelemään EU:n laajuisen yhteisen toimintalinjan kierrätykseen soveltumattoman yhdyskuntajätteen jäännösmateriaalien käsittelyyn, jotta varmistetaan sen optimaalinen käsittely ja vältetään luomasta jätteenpolton ylikapasiteettia EU:n tasolla, mikä voisi aiheuttaa lukkiutumisvaikutuksia ja haitata kiertotalouden kehitystä; katsoo, että polttaminen olisi toteutettava kaikkein edistyneimmissä EU:ssa sijaitsevissa jätevoimaloissa (waste-to-energy), joiden energiatehokkuus on korkea ja päästöt vähäiset;

| 105. | korostaa, että korkealaatuinen kierrätys ja arvokkaiden materiaalien ja tuotteiden pitäminen kierrätyskierrossa edellyttää jätteiden erilliskeräystä; tukee komission suunnitelmia ehdottaa toimenpiteitä, joilla parannetaan ja yhdenmukaistetaan nykyisiä erilliskeräysjärjestelmiä, ja katsoo, että näissä toimenpiteissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden parhaat käytännöt ja erilaiset alueelliset ja paikalliset olosuhteet ja että ne eivät saisi vaikuttaa kielteisesti nykyisiin hyvin toimiviin järjestelmiin; kehottaa komissiota varmistamaan jätepuitedirektiivin säännösten asianmukaisen täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

105.

korostaa, että korkealaatuinen kierrätys ja arvokkaiden materiaalien ja tuotteiden pitäminen kierrätyskierrossa edellyttää jätteiden erilliskeräystä; tukee komission suunnitelmia ehdottaa toimenpiteitä, joilla parannetaan ja yhdenmukaistetaan nykyisiä erilliskeräysjärjestelmiä, ja katsoo, että näissä toimenpiteissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden parhaat käytännöt ja erilaiset alueelliset ja paikalliset olosuhteet ja että ne eivät saisi vaikuttaa kielteisesti nykyisiin hyvin toimiviin järjestelmiin; kehottaa komissiota varmistamaan jätepuitedirektiivin säännösten asianmukaisen täytäntöönpanon;

| 106. | korostaa, että jätestrategiat ja -politiikat on perustettava vankkaan tieteelliseen tietoon ja tieteellisiin menetelmiin, mikä parantaa EU:n tilastojen luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta; kehottaa siksi komissiota parantamaan jätetilastojen yhdenmukaisuutta sekä keräämään kierrätysmateriaaleista ja jätteestä tietoja kolmessa kohdassa: keräys, kierrätyslaitokseen tulo ja kierrätysmateriaalien tosiasiallisesti uudelleenkäytetty osuus; |
| --- | --- |

106.

korostaa, että jätestrategiat ja -politiikat on perustettava vankkaan tieteelliseen tietoon ja tieteellisiin menetelmiin, mikä parantaa EU:n tilastojen luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta; kehottaa siksi komissiota parantamaan jätetilastojen yhdenmukaisuutta sekä keräämään kierrätysmateriaaleista ja jätteestä tietoja kolmessa kohdassa: keräys, kierrätyslaitokseen tulo ja kierrätysmateriaalien tosiasiallisesti uudelleenkäytetty osuus;

| 107. | pitää valitettavana, että kaatopaikkadirektiivissä ei keskitytä jätteen syntymisen ehkäisyyn, ja kehottaa siksi mukauttamaan direktiivin kiertotalouden toimintasuunnitelman keskeisiin periaatteisiin ja asettamaan 10 prosentin kaatopaikkatavoitteen tietyn perusvuoden ja henkilöä kohti vuodessa syntyvän kilogrammamäärän mukaisesti, jotta estetään siirtyminen kaatopaikalta jätteenpolttoon; |
| --- | --- |

107.

pitää valitettavana, että kaatopaikkadirektiivissä ei keskitytä jätteen syntymisen ehkäisyyn, ja kehottaa siksi mukauttamaan direktiivin kiertotalouden toimintasuunnitelman keskeisiin periaatteisiin ja asettamaan 10 prosentin kaatopaikkatavoitteen tietyn perusvuoden ja henkilöä kohti vuodessa syntyvän kilogrammamäärän mukaisesti, jotta estetään siirtyminen kaatopaikalta jätteenpolttoon;

| 108. | muistuttaa, että teollinen symbioosi on keskeinen tekijä kiertotalouden toteutuksessa, sillä se edistää toisiinsa yhteydessä olevia verkostoja, joissa yhden alan jätteistä tulee toisen raaka-aineita ja joissa energia ja materiaali voivat siten kiertää jatkuvasti, mikä pitää resurssit tuottavassa käytössä mahdollisimman kauan; kehottaa siksi lisäämään toimia teollisen symbioosin laajentamiseksi EU:n tasolla ja teollisuuden arvoketjun tehostamiseksi ja sen kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

108.

muistuttaa, että teollinen symbioosi on keskeinen tekijä kiertotalouden toteutuksessa, sillä se edistää toisiinsa yhteydessä olevia verkostoja, joissa yhden alan jätteistä tulee toisen raaka-aineita ja joissa energia ja materiaali voivat siten kiertää jatkuvasti, mikä pitää resurssit tuottavassa käytössä mahdollisimman kauan; kehottaa siksi lisäämään toimia teollisen symbioosin laajentamiseksi EU:n tasolla ja teollisuuden arvoketjun tehostamiseksi ja sen kilpailukyvyn parantamiseksi;

| 109. | korostaa, että teollisen symbioosin kehittäminen edellyttää, että alueilla ymmärretään ja hallinnoidaan entistä paremmin paikallisia resurssivirtoja, ja että tällainen symbioosi auttaisi niitä toteuttamaan uusia aluesuunnittelun strategioita yhteistyössä teollisuuden, sidosryhmien, paikallishallinnon ja kansalaisten kanssa, ja kehottaa jäsenvaltioita vaatimaan paikallis- ja aluehallintoa etsimään teollisen symbioosin mahdollisuuksia taloudellisten toimien perusteellisen kartoituksen ja pakollisen resurssien analysoinnin avulla; |
| --- | --- |

109.

korostaa, että teollisen symbioosin kehittäminen edellyttää, että alueilla ymmärretään ja hallinnoidaan entistä paremmin paikallisia resurssivirtoja, ja että tällainen symbioosi auttaisi niitä toteuttamaan uusia aluesuunnittelun strategioita yhteistyössä teollisuuden, sidosryhmien, paikallishallinnon ja kansalaisten kanssa, ja kehottaa jäsenvaltioita vaatimaan paikallis- ja aluehallintoa etsimään teollisen symbioosin mahdollisuuksia taloudellisten toimien perusteellisen kartoituksen ja pakollisen resurssien analysoinnin avulla;

| 110. | korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön jätepuitedirektiivin 8 a artiklan 1 kohta, jossa todetaan selvästi, että jäsenvaltiot on velvoitettu määrittelemään tarkasti tuottajavastuujärjestöjen vastuut ja tehtävät; |
| --- | --- |

110.

korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön jätepuitedirektiivin 8 a artiklan 1 kohta, jossa todetaan selvästi, että jäsenvaltiot on velvoitettu määrittelemään tarkasti tuottajavastuujärjestöjen vastuut ja tehtävät;

| 111. | suosittaa, että tuetaan sellaisten paikallisten arvoketjujen kehittämistä, jotka perustuvat biojätteen kierrätykseen uusiutuvan energian, kuten biometaanin, tuottamiseksi ja tiiviimpien yhteyksien luomiseksi maaseutu- ja kaupunkiyhteisöjen välille samalla kun jätehierarkia pannaan täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

111.

suosittaa, että tuetaan sellaisten paikallisten arvoketjujen kehittämistä, jotka perustuvat biojätteen kierrätykseen uusiutuvan energian, kuten biometaanin, tuottamiseksi ja tiiviimpien yhteyksien luomiseksi maaseutu- ja kaupunkiyhteisöjen välille samalla kun jätehierarkia pannaan täysimääräisesti täytäntöön;

| 112. | korostaa tarvetta sisällyttää tullimekanismeihin tuotteiden kiertotalouden periaatteiden mukaisuus ja resurssi-intensiteetti; |
| --- | --- |

112.

korostaa tarvetta sisällyttää tullimekanismeihin tuotteiden kiertotalouden periaatteiden mukaisuus ja resurssi-intensiteetti;

Kiertotalous toimivaksi ihmisille, alueille ja kaupungeille

Kiertotalous toimivaksi ihmisille, alueille ja kaupungeille

| 113. | toteaa, että aluehallinnolla, paikallisviranomaisilla ja -yhteisöillä sekä pk-yrityksillä on merkittävä rooli kiertotaloudessa, jätehuollossa sekä kiertotalouden toimintasuunnitelman mukaisten toimenpiteiden toteuttamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kiertotalouskeskusten perustamista kaikille Euroopan alueille, teollisuusklustereihin ja paikallisyhteisöihin Uusi eurooppalainen Bauhaus -hankkeen hengessä ja tukemaan kiertotalouden mallien kehittämistä suunnittelun, hankintojen ja jätehuollon alalla; |
| --- | --- |

113.

toteaa, että aluehallinnolla, paikallisviranomaisilla ja -yhteisöillä sekä pk-yrityksillä on merkittävä rooli kiertotaloudessa, jätehuollossa sekä kiertotalouden toimintasuunnitelman mukaisten toimenpiteiden toteuttamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kiertotalouskeskusten perustamista kaikille Euroopan alueille, teollisuusklustereihin ja paikallisyhteisöihin Uusi eurooppalainen Bauhaus -hankkeen hengessä ja tukemaan kiertotalouden mallien kehittämistä suunnittelun, hankintojen ja jätehuollon alalla;

| 114. | kannattaa ajatusta osaamisohjelman päivittämisestä kiertotaloutta silmällä pitäen, ja kehottaa komissiota räätälöimään tämän ohjelman erityisiin työllisyyteen liittyviin tarpeisiin, kuten koulutusvaatimuksiin ja kiertotalouteen siirtymisessä tarvittaviin uusiin työpaikkoihin; kehottaa komissiota varmistamaan, että kiertotalouden toimintasuunnitelma kytkeytyy Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sukupuolistrategian täytäntöönpanoon, ja takaamaan oikeudenmukaisen siirtymän; korostaa myös työmarkkinaosapuolten ratkaisevaa merkitystä kiertotalouteen siirtymisen työhön liittyvissä ja sosiaalisissa näkökohdissa; |
| --- | --- |

114.

kannattaa ajatusta osaamisohjelman päivittämisestä kiertotaloutta silmällä pitäen, ja kehottaa komissiota räätälöimään tämän ohjelman erityisiin työllisyyteen liittyviin tarpeisiin, kuten koulutusvaatimuksiin ja kiertotalouteen siirtymisessä tarvittaviin uusiin työpaikkoihin; kehottaa komissiota varmistamaan, että kiertotalouden toimintasuunnitelma kytkeytyy Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sukupuolistrategian täytäntöönpanoon, ja takaamaan oikeudenmukaisen siirtymän; korostaa myös työmarkkinaosapuolten ratkaisevaa merkitystä kiertotalouteen siirtymisen työhön liittyvissä ja sosiaalisissa näkökohdissa;

| 115. | painottaa kuluttajien keskeistä roolia jätteen syntymisen ehkäisemisessä ja jätehuollossa ja korostaa, että on tarpeen helpottaa kansalaisten osallistumista jätteiden erilliskeräykseen; muistuttaa, että jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten on tärkeää tiedottaa yleisölle kestävästä kulutuksesta, kuten uudelleenkäyttöön, vuokraamiseen tai jakamiseen perustuvasta kulutuksesta, ja jätteen syntymisen ehkäisemisestä sekä jätteen tehokkaasta lajittelusta ja loppukäsittelystä; |
| --- | --- |

115.

painottaa kuluttajien keskeistä roolia jätteen syntymisen ehkäisemisessä ja jätehuollossa ja korostaa, että on tarpeen helpottaa kansalaisten osallistumista jätteiden erilliskeräykseen; muistuttaa, että jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten on tärkeää tiedottaa yleisölle kestävästä kulutuksesta, kuten uudelleenkäyttöön, vuokraamiseen tai jakamiseen perustuvasta kulutuksesta, ja jätteen syntymisen ehkäisemisestä sekä jätteen tehokkaasta lajittelusta ja loppukäsittelystä;

| 116. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kiertotalouden periaatteet sisällytetään kaikkiin käytäntöihin, ja kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita erilaisia kiertotaloustoimia koskevan tiedon ja parhaiden käytäntöjen jakamisessa EU:n alue- ja paikallistasolla; |
| --- | --- |

116.

kehottaa komissiota varmistamaan, että kiertotalouden periaatteet sisällytetään kaikkiin käytäntöihin, ja kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita erilaisia kiertotaloustoimia koskevan tiedon ja parhaiden käytäntöjen jakamisessa EU:n alue- ja paikallistasolla;

| 117. | korostaa hallitusten, paikallisviranomaisten, tiedeyhteisöjen ja yritysten, niin tuottaja- kuin ostajapuolen yritysten, välisen yhteistyön merkitystä edistettäessä ja laajennettaessa kiertotaloustoimia; korostaa, että on tärkeää laajentaa tätä yhteistyötä muihin sidosryhmiin, kuten yhteiskunnallisiin yrityksiin, startup-yrityksiin ja kansalaisjärjestöihin; |
| --- | --- |

117.

korostaa hallitusten, paikallisviranomaisten, tiedeyhteisöjen ja yritysten, niin tuottaja- kuin ostajapuolen yritysten, välisen yhteistyön merkitystä edistettäessä ja laajennettaessa kiertotaloustoimia; korostaa, että on tärkeää laajentaa tätä yhteistyötä muihin sidosryhmiin, kuten yhteiskunnallisiin yrityksiin, startup-yrityksiin ja kansalaisjärjestöihin;

| 118. | korostaa, että korjaus- ja huoltopalvelujen alalla on huomattavat mahdollisuudet luoda työpaikkoja ja että sen kehittämistä on tuettava ja edistettävä, erityisesti paikallisten, ruohonjuuritason ja yhteisöjen korjausaloitteiden sekä osuuskuntien ja yhteiskunnallisten yritysten osalta; |
| --- | --- |

118.

korostaa, että korjaus- ja huoltopalvelujen alalla on huomattavat mahdollisuudet luoda työpaikkoja ja että sen kehittämistä on tuettava ja edistettävä, erityisesti paikallisten, ruohonjuuritason ja yhteisöjen korjausaloitteiden sekä osuuskuntien ja yhteiskunnallisten yritysten osalta;

| 119. | korostaa roolia, joka ympäristön kannalta turvallisella hiilidioksidin talteenotolla, varastoinnilla ja hyödyntämisellä (CCS/U) voi olla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; kannattaa yhdennettyä politiikkaa edistettäessä sellaisten ympäristön kannalta turvallisten CCS/U-sovellusten käyttöönottoa, joilla saavutetaan kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennys, jotta raskas teollisuus muutetaan ilmastoneutraaliksi, silloin kun suoria päästövähennysvaihtoehtoja ei ole saatavilla (39); muistuttaa kuitenkin, että nollanettopäästöjä koskevassa EU:n strategiassa olisi asetettava etusijalle suorat päästövähennykset ja toimet, joilla suojellaan ja lisätään EU:n luontaisia hiilinieluja ja -varastoja (40); |
| --- | --- |

119.

korostaa roolia, joka ympäristön kannalta turvallisella hiilidioksidin talteenotolla, varastoinnilla ja hyödyntämisellä (CCS/U) voi olla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; kannattaa yhdennettyä politiikkaa edistettäessä sellaisten ympäristön kannalta turvallisten CCS/U-sovellusten käyttöönottoa, joilla saavutetaan kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennys, jotta raskas teollisuus muutetaan ilmastoneutraaliksi, silloin kun suoria päästövähennysvaihtoehtoja ei ole saatavilla (39

40

Toiminnan johtaminen maailmanlaajuisella tasolla

Toiminnan johtaminen maailmanlaajuisella tasolla

| 120. | tukee komission pyrkimystä tarkistaa jätteensiirtoasetusta, jotta voidaan varmistaa EU:n sisäisen jätekaupan avoimuus ja jäljitettävyys, pysäyttää ympäristölle tai ihmisten terveydelle vahinkoa aiheuttavan jätteen vienti kolmansiin maihin ja torjua tehokkaammin laitonta toimintaa sen varmistamiseksi, että kaikki jätteet käsitellään kiertotalouden periaatteiden mukaisesti; tukee lisäksi komissiota Baselin yleissopimukseen äskettäin tehtyjen muovijätettä koskevien muutosten täytäntöönpanossa, jotta voidaan noudattaa täysimääräisesti kyseisen yleissopimuksen mukaisia EU:n velvoitteita; pyytää komissiota keskittymään myös seuraaviin osa-alueisiin:






  — | taloudelliset kannustimet todellisten sisämarkkinoiden luomiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi korkealaatuisille uusioraaka-aineille; |
| --- | --- | --- |

120.

tukee komission pyrkimystä tarkistaa jätteensiirtoasetusta, jotta voidaan varmistaa EU:n sisäisen jätekaupan avoimuus ja jäljitettävyys, pysäyttää ympäristölle tai ihmisten terveydelle vahinkoa aiheuttavan jätteen vienti kolmansiin maihin ja torjua tehokkaammin laitonta toimintaa sen varmistamiseksi, että kaikki jätteet käsitellään kiertotalouden periaatteiden mukaisesti; tukee lisäksi komissiota Baselin yleissopimukseen äskettäin tehtyjen muovijätettä koskevien muutosten täytäntöönpanossa, jotta voidaan noudattaa täysimääräisesti kyseisen yleissopimuksen mukaisia EU:n velvoitteita; pyytää komissiota keskittymään myös seuraaviin osa-alueisiin:

—

taloudelliset kannustimet todellisten sisämarkkinoiden luomiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi korkealaatuisille uusioraaka-aineille;

| — | kierrätyskapasiteetin ja -infrastruktuurin edistämistä koskevien menettelyjen helpottaminen, jotta jätteitä voidaan käsitellä EU:ssa; |
| --- | --- |

—

kierrätyskapasiteetin ja -infrastruktuurin edistämistä koskevien menettelyjen helpottaminen, jotta jätteitä voidaan käsitellä EU:ssa;

| — | organisaatioiden välisen tiedonsiirron (EDI) käyttöönotto jätevirtojen seurannan parantamiseksi; |
| --- | --- |

—

organisaatioiden välisen tiedonsiirron (EDI) käyttöönotto jätevirtojen seurannan parantamiseksi;

| — | jätteensiirtoasetuksen (41) ja jätepuitedirektiivin tarkistaminen; |
| --- | --- |

—

jätteensiirtoasetuksen (41) ja jätepuitedirektiivin tarkistaminen;

41

| 121. | suhtautuu myönteisesti maailmanlaajuiseen kiertotalousallianssiin, joka pyrkii nopeuttamaan maailmanlaajuista siirtymistä ilmastoneutraaliin ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen, ja kehottaa komissiota johtamaan toimia luonnonvarojen hallintaa koskevan kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi, jotta luonnonvarojen käyttö pysyisi maapallon sietokyvyn rajoissa; |
| --- | --- |

121.

suhtautuu myönteisesti maailmanlaajuiseen kiertotalousallianssiin, joka pyrkii nopeuttamaan maailmanlaajuista siirtymistä ilmastoneutraaliin ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen, ja kehottaa komissiota johtamaan toimia luonnonvarojen hallintaa koskevan kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi, jotta luonnonvarojen käyttö pysyisi maapallon sietokyvyn rajoissa;

| 122. | tukee komission kansainvälisellä tasolla toteuttamia toimia muoveja koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen aikaansaamiseksi ja kiertotaloutta koskevan EU:n lähestymistavan laajan omaksumisen edistämiseksi muovien alalla; korostaa, että on varmistettava, että EU:n ja maailmanlaajuisella tasolla tehtyjä erilaisia sitoumuksia voidaan seurata yhdennetyllä ja avoimella tavalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan aktiivista johtajuutta, jotta voidaan jatkaa kansainvälisten toimien kehittämistä merien muoviroskien ja mikromuovien torjumiseksi; |
| --- | --- |

122.

tukee komission kansainvälisellä tasolla toteuttamia toimia muoveja koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen aikaansaamiseksi ja kiertotaloutta koskevan EU:n lähestymistavan laajan omaksumisen edistämiseksi muovien alalla; korostaa, että on varmistettava, että EU:n ja maailmanlaajuisella tasolla tehtyjä erilaisia sitoumuksia voidaan seurata yhdennetyllä ja avoimella tavalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan aktiivista johtajuutta, jotta voidaan jatkaa kansainvälisten toimien kehittämistä merien muoviroskien ja mikromuovien torjumiseksi;

| 123. | korostaa, että on tärkeää edellyttää, että EU:hun tuotavissa primääri- ja uusioraaka-aineissa noudatetaan ihmisoikeuksia, ihmisten terveyttä ja ympäristön suojelua koskevia EU:n normeja vastaavia normeja, ja katsoo, että tämä voitaisiin sisällyttää esimerkiksi komission tulevaan lainsäädäntöehdotukseen yritysten kestävästä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä ja huolellisuusvelvoitteesta; kehottaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n keskeisissä toimitusketjuissa; korostaa, että on tärkeää varmistaa johdonmukaisuus unionin sisäisten ja ulkoisten politiikkojen välillä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteiden osalta, myös unionin ulkosuhteissa ja ulkomaankauppasopimuksissa; |
| --- | --- |

123.

korostaa, että on tärkeää edellyttää, että EU:hun tuotavissa primääri- ja uusioraaka-aineissa noudatetaan ihmisoikeuksia, ihmisten terveyttä ja ympäristön suojelua koskevia EU:n normeja vastaavia normeja, ja katsoo, että tämä voitaisiin sisällyttää esimerkiksi komission tulevaan lainsäädäntöehdotukseen yritysten kestävästä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä ja huolellisuusvelvoitteesta; kehottaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n keskeisissä toimitusketjuissa; korostaa, että on tärkeää varmistaa johdonmukaisuus unionin sisäisten ja ulkoisten politiikkojen välillä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteiden osalta, myös unionin ulkosuhteissa ja ulkomaankauppasopimuksissa;

| 124. | kehottaa eurooppalaisia tuottajia kantamaan vastuunsa myydessään tuotteita kolmansissa maissa ja ehdottaa, että teollisuuden sidosryhmät sitoutuvat laajentamaan tuottajavastuutaan ja järjestämään tuotteidensa erilliskeräyksen tai rahoittamaan sitä, kun niistä tulee jätettä kolmansissa maissa; kehottaa tuottajia myös korjaamaan vientituotteiden ja EU:ssa myytävien tuotteiden väliset laatuerot; |
| --- | --- |

124.

kehottaa eurooppalaisia tuottajia kantamaan vastuunsa myydessään tuotteita kolmansissa maissa ja ehdottaa, että teollisuuden sidosryhmät sitoutuvat laajentamaan tuottajavastuutaan ja järjestämään tuotteidensa erilliskeräyksen tai rahoittamaan sitä, kun niistä tulee jätettä kolmansissa maissa; kehottaa tuottajia myös korjaamaan vientituotteiden ja EU:ssa myytävien tuotteiden väliset laatuerot;

| 125. | tukee komission pyrkimyksiä edistää monenvälisiä keskusteluja resurssien käytön ja maapallon sietokyvyn kestävästä tasosta, mukaan lukien tieteeseen perustuvien resurssien käyttöä koskevien tavoitteiden tutkiminen; |
| --- | --- |

125.

tukee komission pyrkimyksiä edistää monenvälisiä keskusteluja resurssien käytön ja maapallon sietokyvyn kestävästä tasosta, mukaan lukien tieteeseen perustuvien resurssien käyttöä koskevien tavoitteiden tutkiminen;

| 126. | korostaa, että Agenda 2030 on pantava kiireesti täytäntöön siltä osin, kuin se koskee kemikaalien aiheuttamien terveys- ja ympäristöhaittojen kansainvälisen hallinnan ja niiltä suojelun vahvistamista; pitää tärkeänä erityisesti sitä, että Bonnissa heinäkuussa 2021 järjestettävässä kemikaalihallintaa koskevassa kansainvälisessä konferenssissa (ICCM 5) päätetään kansainvälisen kemikaalistrategian (SAICM) alaisessa prosessissa vuoden 2020 jälkeisestä kemikaalien ja jätteiden moitteetonta hallintaa sääntelevästä vahvasta kehyksestä; |
| --- | --- |

126.

korostaa, että Agenda 2030 on pantava kiireesti täytäntöön siltä osin, kuin se koskee kemikaalien aiheuttamien terveys- ja ympäristöhaittojen kansainvälisen hallinnan ja niiltä suojelun vahvistamista; pitää tärkeänä erityisesti sitä, että Bonnissa heinäkuussa 2021 järjestettävässä kemikaalihallintaa koskevassa kansainvälisessä konferenssissa (ICCM 5) päätetään kansainvälisen kemikaalistrategian (SAICM) alaisessa prosessissa vuoden 2020 jälkeisestä kemikaalien ja jätteiden moitteetonta hallintaa sääntelevästä vahvasta kehyksestä;

| 127. | kehottaa komissiota edistämään resurssitehokkuuden indikaattoreiden käyttöä kansainvälisillä yleissopimuksilla, jotta mahdollistetaan toimialojen ja talouksien vertailukelpoisuus ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset, sekä tukemaan vuoropuhelua ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

127.

kehottaa komissiota edistämään resurssitehokkuuden indikaattoreiden käyttöä kansainvälisillä yleissopimuksilla, jotta mahdollistetaan toimialojen ja talouksien vertailukelpoisuus ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset, sekä tukemaan vuoropuhelua ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa;

| 128. | ottaa huomioon lähtökohdan, jonka mukaan maapallon resurssit ovat rajalliset, ja katsoo, että olisi laadittava resurssien riittävyyttä koskeva kansainvälinen yleissopimus, jossa käsitellään resurssien saatavuutta ja niiden käytön vaikutuksia keskittyen kestävyyteen ja tasapuolisuuteen; |
| --- | --- |

128.

ottaa huomioon lähtökohdan, jonka mukaan maapallon resurssit ovat rajalliset, ja katsoo, että olisi laadittava resurssien riittävyyttä koskeva kansainvälinen yleissopimus, jossa käsitellään resurssien saatavuutta ja niiden käytön vaikutuksia keskittyen kestävyyteen ja tasapuolisuuteen;

| 129. | muistuttaa, että ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevien lisätoimenpiteiden hyväksymisen lisäksi EU:n on puututtava myös hiilijalanjälkeen, joka aiheutuu tuontitavaroiden kysynnästä EU:ssa; kehottaa komissiota määrittämään ja poistamaan vihreän kasvun ja ekoinnovoinnin esteet sekä sellaiset esteet, jotka estävät EU:n ulkopuolelta peräisin olevien kiertotalouden tuotteiden pääsyn markkinoille tai rajoittavat sitä; kehottaa komissiota selvittämään mahdollisuuksia ja etuja, joita tiettyjen tuotteiden tullien alentamisella olisi kiertotalouden kehityksen edistämiseksi, myös yleisen tullietuusjärjestelmän meneillään olevan uudelleentarkastelun yhteydessä; kannustaa tässä yhteydessä komissiota lisäämään kiertotalousulottuvuuden ympäristöhyödykesopimuksesta käytävien neuvottelujen piiriin, joita olisi tehostettava; kehottaa komissiota ottamaan huomioon unionin pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet, auttamaan pk-yrityksiä esimerkiksi kannustimien avulla liittämään kiertotalouden liiketoimintamalleihinsa ja tukemaan näitä yrityksiä kiertotalouden tuotteiden vientiä koskevien liiketoimintastrategioidensa täytäntöönpanossa, erityisesti ottamalla käyttöön alkuperäsääntöjä koskevan riskinarviointivälineen, jollaista komissio parhaillaan harkitsee; kehottaa komissiota toimimaan WTO:ssa tiennäyttäjänä ja käsittelemään tuotteita niiden hiilisisällön mukaan, mikä auttaa tasapuolistamaan sääntelyä; |
| --- | --- |

129.

muistuttaa, että ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevien lisätoimenpiteiden hyväksymisen lisäksi EU:n on puututtava myös hiilijalanjälkeen, joka aiheutuu tuontitavaroiden kysynnästä EU:ssa; kehottaa komissiota määrittämään ja poistamaan vihreän kasvun ja ekoinnovoinnin esteet sekä sellaiset esteet, jotka estävät EU:n ulkopuolelta peräisin olevien kiertotalouden tuotteiden pääsyn markkinoille tai rajoittavat sitä; kehottaa komissiota selvittämään mahdollisuuksia ja etuja, joita tiettyjen tuotteiden tullien alentamisella olisi kiertotalouden kehityksen edistämiseksi, myös yleisen tullietuusjärjestelmän meneillään olevan uudelleentarkastelun yhteydessä; kannustaa tässä yhteydessä komissiota lisäämään kiertotalousulottuvuuden ympäristöhyödykesopimuksesta käytävien neuvottelujen piiriin, joita olisi tehostettava; kehottaa komissiota ottamaan huomioon unionin pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet, auttamaan pk-yrityksiä esimerkiksi kannustimien avulla liittämään kiertotalouden liiketoimintamalleihinsa ja tukemaan näitä yrityksiä kiertotalouden tuotteiden vientiä koskevien liiketoimintastrategioidensa täytäntöönpanossa, erityisesti ottamalla käyttöön alkuperäsääntöjä koskevan riskinarviointivälineen, jollaista komissio parhaillaan harkitsee; kehottaa komissiota toimimaan WTO:ssa tiennäyttäjänä ja käsittelemään tuotteita niiden hiilisisällön mukaan, mikä auttaa tasapuolistamaan sääntelyä;

| 130. | katsoo, että kauppasopimuksiin on sisällytettävä oikeudellisesti kestäviä määräyksiä kiertotaloutta koskevan EU:n lainsäädännön suojaamiseksi kaupan esteen käsitteeltä; |
| --- | --- |

130.

katsoo, että kauppasopimuksiin on sisällytettävä oikeudellisesti kestäviä määräyksiä kiertotaloutta koskevan EU:n lainsäädännön suojaamiseksi kaupan esteen käsitteeltä;

| 131. | korostaa, että strateginen kauppapolitiikka on keskeinen väline edistettäessä siirtymistä kohti kiertotaloutta sekä EU:n ja YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmaa maailmanlaajuisesti vuoteen 2030 mennessä, ja painottaa siksi, että on tärkeää varmistaa, että kauppa- ja investointisopimukset vastaavat kiertotalouden politiikkatoimia; |
| --- | --- |

131.

korostaa, että strateginen kauppapolitiikka on keskeinen väline edistettäessä siirtymistä kohti kiertotaloutta sekä EU:n ja YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmaa maailmanlaajuisesti vuoteen 2030 mennessä, ja painottaa siksi, että on tärkeää varmistaa, että kauppa- ja investointisopimukset vastaavat kiertotalouden politiikkatoimia;

| 132. | kannustaa komissiota käymään avointa keskustelua sääntelystä ja tekemään yhteistyötä EU:n kauppakumppaneiden kanssa kiertotalouden tavoitteiden tukemiseksi edelleen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimia kansainvälisillä foorumeilla (UNCTAD, WTO, G20 ja G7) kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman toteuttamiseksi ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa maailmanlaajuisesti tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi selvittämällä digitaalisten tuotepassien käyttöönoton mahdollisuutta, jotta voitaisiin edistää tuotteen sisältöön, hiilijalanjälkeen ja kierrätettävyyteen liittyvien tietojen saatavuutta, mahdollistaa parempi kierto sekä edistää laajennettua tuottajavastuuta ja kestäviä kuluttajavalintoja; ehdottaa tässä yhteydessä lisäksi, että komissio osallistuu asianmukaisten monenvälisten organisaatioiden toimiin sopiakseen sellaisesta tuotteen kierrätettävyydestä kertovasta kansainvälisestä merkinnästä, joka kuluttajien on helppo ymmärtää; korostaa lisäksi, että erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, miten vähemmän kehittyneet kumppanimaat voivat osallistua kiertotalouteen ja hyötyä siitä; kehottaa komissiota sisällyttämään kiertotalouden periaatteet erityisesti strategiaansa ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia”; kehottaa komissiota hyödyntämään kauppaa tukevaa kehitysyhteistyötä ja GSP+:aa avustaessaan kehitysmaita omaksumaan kiertotalouden käytäntöjä, kuten tuotestandardeja; |
| --- | --- |

132.

kannustaa komissiota käymään avointa keskustelua sääntelystä ja tekemään yhteistyötä EU:n kauppakumppaneiden kanssa kiertotalouden tavoitteiden tukemiseksi edelleen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimia kansainvälisillä foorumeilla (UNCTAD, WTO, G20 ja G7) kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman toteuttamiseksi ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa maailmanlaajuisesti tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi selvittämällä digitaalisten tuotepassien käyttöönoton mahdollisuutta, jotta voitaisiin edistää tuotteen sisältöön, hiilijalanjälkeen ja kierrätettävyyteen liittyvien tietojen saatavuutta, mahdollistaa parempi kierto sekä edistää laajennettua tuottajavastuuta ja kestäviä kuluttajavalintoja; ehdottaa tässä yhteydessä lisäksi, että komissio osallistuu asianmukaisten monenvälisten organisaatioiden toimiin sopiakseen sellaisesta tuotteen kierrätettävyydestä kertovasta kansainvälisestä merkinnästä, joka kuluttajien on helppo ymmärtää; korostaa lisäksi, että erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, miten vähemmän kehittyneet kumppanimaat voivat osallistua kiertotalouteen ja hyötyä siitä; kehottaa komissiota sisällyttämään kiertotalouden periaatteet erityisesti strategiaansa ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia”; kehottaa komissiota hyödyntämään kauppaa tukevaa kehitysyhteistyötä ja GSP+:aa avustaessaan kehitysmaita omaksumaan kiertotalouden käytäntöjä, kuten tuotestandardeja;

o

o o

| 133. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

133.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0667&qid=1611244223939&from=FI

1

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0201.

2

(3)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 116.

3

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0078.

4

(5)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 60.

5

(6)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 65.

6

(7)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 146.

7

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0198.

8

(9)  EUVL L 177, 5.6.2020, s. 32.

9

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0201.

10

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

11

(12)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 136.

12

(13)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 146.

13

(14)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 192.

14

(15)  EUVL L 155, 12.6.2019, s. 1.

15

(16)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 109.

16

(17)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 141.

17

(18)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 100.

18

(19)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 93.

19

(20)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

20

(21)  https://www.resourcepanel.org/reports/global-resources-outlook

21

(22)  https://resourcepanel.org/reports/resource-efficiency-and-climate-change

22

(23)  https://science.sciencemag.org/content/369/6510/1455

23

(24)  https://www.ellenmacarthurfoundation.org /assets/downloads/publications/EllenMacArthurFoundation_Growth-Within_July15.pdf

24

(25)  Environmental Indicator Report 2014: Environmental Impacts of Production-Consumption Systems in Europe. Euroopan ympäristökeskus 2014.

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/29/EY, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/943, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64).

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/771, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, tietyistä tavarakauppaa koskeviin sopimuksiin liittyvistä seikoista, asetuksen (EU) 2017/2394 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta sekä direktiivin 1999/44/EY kumoamisesta (EUVL L 136, 22.5.2019, s. 28).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/53/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, radiolaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 1999/5/EY kumoamisesta (EUVL L 153, 22.5.2014, s. 62).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/30/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 1).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, romuajoneuvoista (EUVL L 269, 21.10.2000, s. 34).

34

(35)  Komission päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 1997, pakkausmateriaalien tunnistusjärjestelmän vahvistamisesta pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY mukaisesti (EUVL L 50, 20.2.1997, s. 28).

35

(36)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EUVL L 330, 5.12.1998, s. 32).

36

(37)  Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EUVL L 135, 30.5.1991, s. 40).

37

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

38

(39)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, 33 kohta.

39

(40)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2019 ilmastonmuutoksesta: eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta Pariisin sopimuksen mukaisesti, 13 kohta.

40

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta (EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1).

41

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/30

---

P9_TA(2021)0041

Ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (2020/2029(INI))

(2021/C 465/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 79 ja 83 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 79 ja 83 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 5 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 5 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (Euroopan ihmisoikeussopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (Euroopan ihmisoikeussopimus),

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (1) (jäljempänä ”ihmiskaupan vastainen direktiivi”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (1) (jäljempänä ”ihmiskaupan vastainen direktiivi”),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja Euroopan neuvoston tätä alaa koskevat suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja Euroopan neuvoston tätä alaa koskevat suositukset,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (”Palermon sopimus”) ja sen lisäpöytäkirjat, etenkin lisäpöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta (”ihmiskauppaa koskeva YK:n lisäpöytäkirja”) ja lisäpöytäkirjan maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (”Palermon sopimus”) ja sen lisäpöytäkirjat, etenkin lisäpöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta (”ihmiskauppaa koskeva YK:n lisäpöytäkirja”) ja lisäpöytäkirjan maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja sen valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta sekä 26. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman lasten oikeuksista YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 30. vuosipäivän yhteydessä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja sen valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta sekä 26. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman lasten oikeuksista YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 30. vuosipäivän yhteydessä (2),

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmiskauppaa, erityisesti nais- ja lapsikauppaa, käsittelevän YK:n erityisraportoijan työn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskauppaa, erityisesti nais- ja lapsikauppaa, käsittelevän YK:n erityisraportoijan työn,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta tehdyn YK:n yleissopimuksen ja erityisesti sen 6 artiklan, jolla pyritään torjumaan kaikenlaista naisten kauppaa ja naisten prostituutiosta hyötymistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta tehdyn YK:n yleissopimuksen ja erityisesti sen 6 artiklan, jolla pyritään torjumaan kaikenlaista naisten kauppaa ja naisten prostituutiosta hyötymistä,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen ihmisten kaupan ja toisten prostituutiosta hyötymisen tukahduttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen ihmisten kaupan ja toisten prostituutiosta hyötymisen tukahduttamisesta,

| — | ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n erityisistunnoissa Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) ja Peking + 15 (2010) hyväksytyt päätösasiakirjat ja Peking + 20 -tarkistuskonferenssin päätösasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n erityisistunnoissa Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) ja Peking + 15 (2010) hyväksytyt päätösasiakirjat ja Peking + 20 -tarkistuskonferenssin päätösasiakirjan,

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetusta EU:n direktiivistä laaditun YK:n yhteisen kannanoton, joissa vaaditaan, että ihmiskaupan uhreille on tarjottava kansainvälistä suojelua sukupuolisensitiivisellä tavalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetusta EU:n direktiivistä laaditun YK:n yhteisen kannanoton, joissa vaaditaan, että ihmiskaupan uhreille on tarjottava kansainvälistä suojelua sukupuolisensitiivisellä tavalla,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) pakollista työtä koskevan sopimuksen vuodelta 1930 (nro 29), pakollista työtä koskevaan vuoden 1930 sopimukseen tehdyn pöytäkirjan vuodelta 2014, pakkotyön poistamista koskevan sopimuksen vuodelta 1957 (nro 105) sekä pakkotyötä (lisätoimenpiteet) koskevan suosituksen vuodelta 2014 (nro 203), lapsityön pahimpia muotoja koskevan yleissopimuksen vuodelta 1999 (nro 182) ja kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen vuodelta 2011 (nro 189), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) pakollista työtä koskevan sopimuksen vuodelta 1930 (nro 29), pakollista työtä koskevaan vuoden 1930 sopimukseen tehdyn pöytäkirjan vuodelta 2014, pakkotyön poistamista koskevan sopimuksen vuodelta 1957 (nro 105) sekä pakkotyötä (lisätoimenpiteet) koskevan suosituksen vuodelta 2014 (nro 203), lapsityön pahimpia muotoja koskevan yleissopimuksen vuodelta 1999 (nro 182) ja kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen vuodelta 2011 (nro 189),

| — | ottaa huomioon YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet,

| — | ottaa huomioon YK:n naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean (CEDAW-komitea) 23. heinäkuuta 2015 antaman yleiskommentin nro 33 naisten oikeussuojan saatavuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean (CEDAW-komitea) 23. heinäkuuta 2015 antaman yleiskommentin nro 33 naisten oikeussuojan saatavuudesta,

| — | ottaa huomioon yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselman ”Transforming our World: the 2030 Agenda for Sustainable Development” ja erityisesti sen kestävän kehityksen tavoitteen 5.2, joka koskee kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamista julkisissa ja yksityisissä yhteyksissä, kuten ihmiskauppa ja seksuaalinen tai muu hyväksikäyttö, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselman ”Transforming our World: the 2030 Agenda for Sustainable Development” ja erityisesti sen kestävän kehityksen tavoitteen 5.2, joka koskee kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamista julkisissa ja yksityisissä yhteyksissä, kuten ihmiskauppa ja seksuaalinen tai muu hyväksikäyttö,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (jäljempänä ”Istanbulin yleissopimus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (jäljempänä ”Istanbulin yleissopimus”),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (3) (jäljempänä ”uhrien oikeuksia koskeva direktiivi”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (3) (jäljempänä ”uhrien oikeuksia koskeva direktiivi”),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/93/EU lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta (4) (jäljempänä ”seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjuntaa koskeva direktiivi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/93/EU lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta (4) (jäljempänä ”seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjuntaa koskeva direktiivi”,

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/52/EY maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevista vähimmäisvaatimuksista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/52/EY maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevista vähimmäisvaatimuksista (5),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/81/EY oleskeluluvasta, joka myönnetään yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa tekeville kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat ihmiskaupan uhreja tai jotka ovat joutuneet laittomassa maahantulossa avustamisen kohteiksi (7) (jäljempänä ”oleskelulupadirektiivi”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/81/EY oleskeluluvasta, joka myönnetään yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa tekeville kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat ihmiskaupan uhreja tai jotka ovat joutuneet laittomassa maahantulossa avustamisen kohteiksi (7) (jäljempänä ”oleskelulupadirektiivi”),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/90/EY laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelystä (8) ja 28. marraskuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/946/YOS rikosoikeudellisten puitteiden vahvistamisesta laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen ehkäisemistä varten (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/90/EY laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelystä (8) ja 28. marraskuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/946/YOS rikosoikeudellisten puitteiden vahvistamisesta laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen ehkäisemistä varten (9),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon uhrien oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon uhrien oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävästä EU:n strategiasta vuosiksi 2012–2016 (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävästä EU:n strategiasta vuosiksi 2012–2016 (COM(2012)0286),

| — | ottaa huomioon 17. lokakuuta 2014 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Mid-term report on the implementation of the EU strategy towards the eradication of trafficking in human beings” (”Välikertomus ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian täytäntöönpanosta”) (SWD(2014)0318) ja siihen liittyvän ensimmäisen (COM(2016)0267), toisen (COM(2018)0777) ja kolmannen (COM(2020)0661) edistymiskertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2014 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Mid-term report on the implementation of the EU strategy towards the eradication of trafficking in human beings” (”Välikertomus ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian täytäntöönpanosta”) (SWD(2014)0318) ja siihen liittyvän ensimmäisen (COM(2016)0267), toisen (COM(2018)0777) ja kolmannen (COM(2020)0661) edistymiskertomuksen,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen sen arvioimisesta, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU noudattamiseksi, annettu direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti (COM(2016)0722), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen sen arvioimisesta, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU noudattamiseksi, annettu direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti (COM(2016)0722),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (10),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (11),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (12),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (13),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman seksuaalisen hyväksikäytön ja prostituution vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman seksuaalisen hyväksikäytön ja prostituution vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon (14),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Selonteko ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian jatkotoimista ja uusien konkreettisten toimien määrittelystä” (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Selonteko ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian jatkotoimista ja uusien konkreettisten toimien määrittelystä” (COM(2017)0728),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun komission selvityksen ihmiskaupan taloudellisesta, sosiaalisesta ja inhimillisestä hinnasta EU:ssa (”Study on the economic, social and human cost of trafficking in human beings within the EU”), vuonna 2020 julkaistun komission selvityksen jäsenvaltioiden kansallisten ja valtioiden välisten ohjausjärjestelmien toiminnan tarkistamisesta (”Study on Reviewing the functioning of Member States’ national and transnational referral mechanisms”), vuonna 2020 julkaistun komission selvityksen ihmiskauppaa koskevasta tiedonkeruusta EU:ssa (”Study on Data collection on trafficking in human beings in the EU”) ja vuonna 2016 julkaistun komission selvityksen ihmiskaupan sukupuoliulottuvuudesta (”Study on the gender dimension of trafficking in human being”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun komission selvityksen ihmiskaupan taloudellisesta, sosiaalisesta ja inhimillisestä hinnasta EU:ssa (”Study on the economic, social and human cost of trafficking in human beings within the EU”), vuonna 2020 julkaistun komission selvityksen jäsenvaltioiden kansallisten ja valtioiden välisten ohjausjärjestelmien toiminnan tarkistamisesta (”Study on Reviewing the functioning of Member States’ national and transnational referral mechanisms”), vuonna 2020 julkaistun komission selvityksen ihmiskauppaa koskevasta tiedonkeruusta EU:ssa (”Study on Data collection on trafficking in human beings in the EU”) ja vuonna 2016 julkaistun komission selvityksen ihmiskaupan sukupuoliulottuvuudesta (”Study on the gender dimension of trafficking in human being”),

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 annetun yhteisen julkilausuman, jossa sitoudutaan tekemään yhteistyötä ihmiskaupan torjumiseksi ja jonka ovat allekirjoittaneet Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol), Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust), Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound), Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL), Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA), vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA), Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) ja Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 annetun yhteisen julkilausuman, jossa sitoudutaan tekemään yhteistyötä ihmiskaupan torjumiseksi ja jonka ovat allekirjoittaneet Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol), Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust), Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound), Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL), Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA), vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA), Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) ja Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE),

| — | ottaa huomioon Europolin 18. helmikuuta 2016 antaman tilanneraportin ihmiskaupasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin 18. helmikuuta 2016 antaman tilanneraportin ihmiskaupasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon Europolin 18. lokakuuta 2020 antaman raportin ihmiskaupan torjumisen haasteista digitaalisella aikakaudella (”The challenges of countering human trafficking in the digital era”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin 18. lokakuuta 2020 antaman raportin ihmiskaupan torjumisen haasteista digitaalisella aikakaudella (”The challenges of countering human trafficking in the digital era”),

| — | ottaa huomioon vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan Europolin uhkakuva-arvion (SOCTA) 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan Europolin uhkakuva-arvion (SOCTA) 2017,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 annetun Europolin alaisen ihmisten salakuljetusta tutkivan eurooppalaisen keskuksen neljännen vuosikertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 annetun Europolin alaisen ihmisten salakuljetusta tutkivan eurooppalaisen keskuksen neljännen vuosikertomuksen,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2015 annetun Euroopan unionin perusoikeusviraston vakavaa työvoiman riistoa käsittelevän raportin ”Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2015 annetun Euroopan unionin perusoikeusviraston vakavaa työvoiman riistoa käsittelevän raportin ”Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union”,

| — | ottaa huomioon Eurostatin 17. lokakuuta 2014 antaman ihmiskaupparaportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurostatin 17. lokakuuta 2014 antaman ihmiskaupparaportin,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (UNTOC) sopimuspuolten konferenssin päätöslauselman 9/1 UNTOC:n ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanon tarkastelumekanismin luomisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (UNTOC) sopimuspuolten konferenssin päätöslauselman 9/1 UNTOC:n ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanon tarkastelumekanismin luomisesta,

| — | ottaa huomioon kansainvälisestä suojelusta 7. huhtikuuta 2006 annetut YK:n pakolaisjärjestön suuntaviivat ”The application of Article 1A(2) of the 1951 Convention and/or 1967 Protocol relating to the Status of Refugees to victims of trafficking and persons at risk of being trafficked”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisestä suojelusta 7. huhtikuuta 2006 annetut YK:n pakolaisjärjestön suuntaviivat ”The application of Article 1A(2) of the 1951 Convention and/or 1967 Protocol relating to the Status of Refugees to victims of trafficking and persons at risk of being trafficked”,

| — | ottaa huomioon YK:n huume- ja rikosjärjestön (UNODC) ihmiskauppaa käsittelevän raportin ”Global Report on Trafficking in Persons 2018”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n huume- ja rikosjärjestön (UNODC) ihmiskauppaa käsittelevän raportin ”Global Report on Trafficking in Persons 2018”,

| — | ottaa huomioon YK:n naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean (CEDAW-komitea) 6. marraskuuta 2020 antaman yleiskommentin nro 38 naisten ja tyttöjen kaupasta yleisen muuttoliikkeen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean (CEDAW-komitea) 6. marraskuuta 2020 antaman yleiskommentin nro 38 naisten ja tyttöjen kaupasta yleisen muuttoliikkeen yhteydessä,

| — | ottaa huomioon parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston 15. syyskuuta 2020 julkaiseman direktiivin 2011/36/EU Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston 15. syyskuuta 2020 julkaiseman direktiivin 2011/36/EU Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin (15),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0011/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0011/2021),

| A. | toteaa, että ihmiskauppa loukkaa ihmisarvoa ja ihmisen fyysistä ja psyykkistä koskemattomuutta ja että sitä tapahtuu päivittäin ympärillämme ja se loukkaa perusteellisesti perusoikeuksia, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan 5 artiklan 3 kohdassa todetaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että ihmiskauppa loukkaa ihmisarvoa ja ihmisen fyysistä ja psyykkistä koskemattomuutta ja että sitä tapahtuu päivittäin ympärillämme ja se loukkaa perusteellisesti perusoikeuksia, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan 5 artiklan 3 kohdassa todetaan;

| B. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on vahvasti sukupuolittunut ilmiö, sillä vuosina 2017 ja 2018 lähes kolme neljäosaa (16) kaikista EU:ssa ilmoitetusta uhreista oli naisia ja tyttöjä, joita kaupattiin ennen kaikkea seksuaalista hyväksikäyttöä varten; ottaa huomioon, että seksuaalinen hyväksikäyttö on ollut eniten raportoitu ihmiskaupan syy EU:ssa vuodesta 2008 lähtien; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on vahvasti sukupuolittunut ilmiö, sillä vuosina 2017 ja 2018 lähes kolme neljäosaa (16) kaikista EU:ssa ilmoitetusta uhreista oli naisia ja tyttöjä, joita kaupattiin ennen kaikkea seksuaalista hyväksikäyttöä varten; ottaa huomioon, että seksuaalinen hyväksikäyttö on ollut eniten raportoitu ihmiskaupan syy EU:ssa vuodesta 2008 lähtien;

| C. | ottaa huomioon, että rekisteröityjen ihmiskaupan uhrien määrä on kasvanut komission viimeisimmällä tutkimuskaudella (2017 ja 2018) edelliseen tutkimuskauteen verrattuna ja kasvu vain jatkuu (17); ottaa huomioon, että uhrien todellinen määrä on todennäköisesti huomattavasti suurempi kuin ilmoitettu määrä, sillä monet uhrit jäävät huomaamatta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että rekisteröityjen ihmiskaupan uhrien määrä on kasvanut komission viimeisimmällä tutkimuskaudella (2017 ja 2018) edelliseen tutkimuskauteen verrattuna ja kasvu vain jatkuu (17); ottaa huomioon, että uhrien todellinen määrä on todennäköisesti huomattavasti suurempi kuin ilmoitettu määrä, sillä monet uhrit jäävät huomaamatta;

| D. | ottaa huomioon, että lasten osuus ihmiskaupan uhreista on huomattava; toteaa, että 78 prosenttia kaikista ihmiskaupan kohteeksi joutuneista lapsista on tyttöjä ja 68 prosenttia ihmiskaupan kohteeksi joutuneista aikuisista on naisia (18); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että lasten osuus ihmiskaupan uhreista on huomattava; toteaa, että 78 prosenttia kaikista ihmiskaupan kohteeksi joutuneista lapsista on tyttöjä ja 68 prosenttia ihmiskaupan kohteeksi joutuneista aikuisista on naisia (18);

| E. | ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus, köyhyys, pakkomuutto, työttömyys, sosioekonomisten mahdollisuuksien puute, koulutusmahdollisuuksien puute, sukupuoleen perustuva väkivalta, syrjintä ja marginalisointi sekä korruptio ovat asioita, jotka tekevät ihmisistä ja erityisesti naisista ja lapsista alttiita ihmiskaupalle; toteaa, että ihmiskaupan perimmäisiin syihin ei ole edelleenkään puututtu riittävästi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus, köyhyys, pakkomuutto, työttömyys, sosioekonomisten mahdollisuuksien puute, koulutusmahdollisuuksien puute, sukupuoleen perustuva väkivalta, syrjintä ja marginalisointi sekä korruptio ovat asioita, jotka tekevät ihmisistä ja erityisesti naisista ja lapsista alttiita ihmiskaupalle; toteaa, että ihmiskaupan perimmäisiin syihin ei ole edelleenkään puututtu riittävästi;

| F. | ottaa huomioon, että ihmiskaupan uhrit joutuvat usein moniperusteisen ja risteävän syrjinnän ja väkivallan kohteeksi muun muassa sukupuolen, iän, rodun, vammaisuuden, etnisen alkuperän, kulttuurin ja uskonnon sekä kansallisen tai yhteiskunnallisen alkuperän tai muun aseman perusteella ja että nämä syrjinnän muodot voivat itsessään lietsoa ihmiskauppaa (19); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ihmiskaupan uhrit joutuvat usein moniperusteisen ja risteävän syrjinnän ja väkivallan kohteeksi muun muassa sukupuolen, iän, rodun, vammaisuuden, etnisen alkuperän, kulttuurin ja uskonnon sekä kansallisen tai yhteiskunnallisen alkuperän tai muun aseman perusteella ja että nämä syrjinnän muodot voivat itsessään lietsoa ihmiskauppaa (19);

| G. | toteaa, että ihmiskaupan muotoja on monia mutta ne kaikki perustuvat uhrien luontaisen haavoittuvuuden hyödyntämiseen ja niiden tarkoituksena on ihmisten hyväksikäyttö ja että ihmiskaupan uhrit harjoittavat monenlaista laillista ja laitonta toimintaa, joista voidaan mainita esimerkkeinä maatalous, elintarvikkeiden jalostus, seksiteollisuus, kotitaloustyö, tuotantotyö, hoivatyö, siivous, muut alat (erityisesti palvelualat), kerjääminen, pakkoavioliitto, seksuaalinen hyväksikäyttö sekä verkossa että sen ulkopuolella, laittomat adoptiot ja ihmisen elinten kauppa; ottaa huomioon, että on myös muita ihmiskaupan muotoja, jotka jäävät usein rekisteröimättä ja ilmoittamatta, ja toteaa, että osa näistä, muun muassa pakkoavioliitot ja kotiorjuus, on vahvasti sukupuolittuneita; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että ihmiskaupan muotoja on monia mutta ne kaikki perustuvat uhrien luontaisen haavoittuvuuden hyödyntämiseen ja niiden tarkoituksena on ihmisten hyväksikäyttö ja että ihmiskaupan uhrit harjoittavat monenlaista laillista ja laitonta toimintaa, joista voidaan mainita esimerkkeinä maatalous, elintarvikkeiden jalostus, seksiteollisuus, kotitaloustyö, tuotantotyö, hoivatyö, siivous, muut alat (erityisesti palvelualat), kerjääminen, pakkoavioliitto, seksuaalinen hyväksikäyttö sekä verkossa että sen ulkopuolella, laittomat adoptiot ja ihmisen elinten kauppa; ottaa huomioon, että on myös muita ihmiskaupan muotoja, jotka jäävät usein rekisteröimättä ja ilmoittamatta, ja toteaa, että osa näistä, muun muassa pakkoavioliitot ja kotiorjuus, on vahvasti sukupuolittuneita;

| H. | ottaa huomioon, että viime vuosina muuttajat ja turvapaikanhakijat ovat osoittautuneet olevan erityisessä vaarassa joutua ihmiskaupan uhriksi; toteaa, että heistä ilman huoltajaa olevat alaikäiset ja naiset ovat ihmiskauppaverkostojen erityinen kohderyhmä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että viime vuosina muuttajat ja turvapaikanhakijat ovat osoittautuneet olevan erityisessä vaarassa joutua ihmiskaupan uhriksi; toteaa, että heistä ilman huoltajaa olevat alaikäiset ja naiset ovat ihmiskauppaverkostojen erityinen kohderyhmä;

| I. | toteaa Europolin varoittaneen, että covid-19-pandemian vaikutukset saattavat lisätä uhrien määrää entisestään (20) ja vähentää sen todennäköisyyttä, että lainvalvontaviranomaiset paljastavat ihmiskauppiaat, ja että covid-19-kriisin synnyttämällä talouslamalla voi myös olla vaarallisia seurauksia ihmiskaupan alalla (21); ottaa huomioon, että kriisin alettua ihmiskaupan uhrien tilanne on huonontunut ja että heitä on ollut vaikea saada tukipalvelujen piiriin; |
| --- | --- |

I.

toteaa Europolin varoittaneen, että covid-19-pandemian vaikutukset saattavat lisätä uhrien määrää entisestään (20) ja vähentää sen todennäköisyyttä, että lainvalvontaviranomaiset paljastavat ihmiskauppiaat, ja että covid-19-kriisin synnyttämällä talouslamalla voi myös olla vaarallisia seurauksia ihmiskaupan alalla (21); ottaa huomioon, että kriisin alettua ihmiskaupan uhrien tilanne on huonontunut ja että heitä on ollut vaikea saada tukipalvelujen piiriin;

| J. | toteaa, että Europolin mukaan (22) digitaaliteknologian käyttö on lisännyt rikollisten mahdollisuuksia harjoittaa ihmiskauppaa erilaisia hyväksikäyttötarkoituksia varten; ottaa huomioon, että ihmiskauppiaat hyödyntävät uusia teknologioita seksuaalisen hyväksikäytön kaikissa vaiheissa, alkaen uhrien värväämisestä ja mainostamisesta aina uhrien kiristämiseen ja heidän liikkeidensä valvomiseen; toteaa, että nämä uudet työkalut auttavat ihmiskauppiaita toimimaan nimettömänä ja hankaloittavat lainvalvontaviranomaisten työtä heidän paljastamisekseen; toteaa, että verkossa tapahtuva vuorovaikutus luo sekä riskejä että mahdollisuuksia rikollisille, uhreille ja lainvalvontaviranomaisille; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Europolin mukaan (22) digitaaliteknologian käyttö on lisännyt rikollisten mahdollisuuksia harjoittaa ihmiskauppaa erilaisia hyväksikäyttötarkoituksia varten; ottaa huomioon, että ihmiskauppiaat hyödyntävät uusia teknologioita seksuaalisen hyväksikäytön kaikissa vaiheissa, alkaen uhrien värväämisestä ja mainostamisesta aina uhrien kiristämiseen ja heidän liikkeidensä valvomiseen; toteaa, että nämä uudet työkalut auttavat ihmiskauppiaita toimimaan nimettömänä ja hankaloittavat lainvalvontaviranomaisten työtä heidän paljastamisekseen; toteaa, että verkossa tapahtuva vuorovaikutus luo sekä riskejä että mahdollisuuksia rikollisille, uhreille ja lainvalvontaviranomaisille;

| K. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on edelleenkin monimutkainen ja yleinen rikos, joka haittaa mahdollisuuksia saavuttaa kaikki kestävän kehityksen tavoitteet, etenkin tavoitteet 5 (sukupuolten tasa-arvo), 8 (ihmisarvoinen työ ja talouskasvu), 16 (rauha, oikeudenmukaisuus ja hyvä hallinto) ja 17 (yhteistyö ja kumppanuus); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on edelleenkin monimutkainen ja yleinen rikos, joka haittaa mahdollisuuksia saavuttaa kaikki kestävän kehityksen tavoitteet, etenkin tavoitteet 5 (sukupuolten tasa-arvo), 8 (ihmisarvoinen työ ja talouskasvu), 16 (rauha, oikeudenmukaisuus ja hyvä hallinto) ja 17 (yhteistyö ja kumppanuus);

| L. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on ennen kaikkea vakava rikos yksittäisiä henkilöitä vastaan mutta se myös aiheuttaa yhteiskunnalle kuluja, jotka johtuvat esimerkiksi julkisten palvelujen, kuten lainvalvonnan palvelujen, erikoispalvelujen, terveydenhoitopalvelujen ja sosiaaliturvapalvelujen, käytön lisääntymisestä, menetetystä taloudellisesta tuotoksesta, elämänlaadun heikkenemisestä ja ihmiskaupan torjuntatoimien koordinoinnista; ottaa huomioon, että näiden kustannusten arvioidaan olleen 3 700 524 433 euroa 28 jäsenvaltion EU:ssa (23); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on ennen kaikkea vakava rikos yksittäisiä henkilöitä vastaan mutta se myös aiheuttaa yhteiskunnalle kuluja, jotka johtuvat esimerkiksi julkisten palvelujen, kuten lainvalvonnan palvelujen, erikoispalvelujen, terveydenhoitopalvelujen ja sosiaaliturvapalvelujen, käytön lisääntymisestä, menetetystä taloudellisesta tuotoksesta, elämänlaadun heikkenemisestä ja ihmiskaupan torjuntatoimien koordinoinnista; ottaa huomioon, että näiden kustannusten arvioidaan olleen 3 700 524 433 euroa 28 jäsenvaltion EU:ssa (23);

| M. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on monimutkainen kansalliset rajat ylittävä ilmiö, jota voidaan torjua tehokkaasti vain, jos EU:n toimielimet, jäsenvaltiot, kolmannet maat ja kansainväliset organisaatiot tekevät yhteistyötä koordinoidusti; katsoo, että kansainvälinen yhteistyö on olennaisen tärkeää ihmiskaupan kitkemiseksi erilaisten olemassa olevien sisäisten ja ulkoisten toimintapolitiikkojen, kuten Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ja ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman 2020–2024, synergioiden avulla sekä asianomaisissa maissa toteutettavien asiaa koskevien tiedotuskampanjoiden avulla; katsoo, että ihmiskauppa olisi otettava huomioon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan kolmannen toimintasuunnitelman lainsäädäntötyössä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on monimutkainen kansalliset rajat ylittävä ilmiö, jota voidaan torjua tehokkaasti vain, jos EU:n toimielimet, jäsenvaltiot, kolmannet maat ja kansainväliset organisaatiot tekevät yhteistyötä koordinoidusti; katsoo, että kansainvälinen yhteistyö on olennaisen tärkeää ihmiskaupan kitkemiseksi erilaisten olemassa olevien sisäisten ja ulkoisten toimintapolitiikkojen, kuten Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ja ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman 2020–2024, synergioiden avulla sekä asianomaisissa maissa toteutettavien asiaa koskevien tiedotuskampanjoiden avulla; katsoo, että ihmiskauppa olisi otettava huomioon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan kolmannen toimintasuunnitelman lainsäädäntötyössä;

| N. | ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa ihmiskaupan uhrien tehokas havaitseminen on edelleenkin vaikeaa erilaisista syistä, joita ovat muun muassa puutteellinen kielitaito ja haluttomuus ilmoittaa asiasta poliisille tai heikot lainvalvontavalmiudet; ottaa huomioon, että uhriksi joutuneiden lasten tunnistaminen on usein vaikeampaa siksi, että he eivät itse ymmärrä olevansa uhreja; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on noudattaa asianmukaista huolellisuutta ihmiskaupan ehkäisemiseksi, tutkia ihmiskauppatapauksia ja rangaista siihen syyllistyneitä, tukea ja voimaannuttaa uhreja ja kunnioittaa heidän ihmisarvoaan sekä tarjota heille suojelua ja oikeussuojakeinoja; toteaa, että muussa tapauksessa jäsenvaltiot loukkaavat tai heikentävät uhrien ihmisoikeuksia ja perusvapauksia tai mitätöivät ne; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa ihmiskaupan uhrien tehokas havaitseminen on edelleenkin vaikeaa erilaisista syistä, joita ovat muun muassa puutteellinen kielitaito ja haluttomuus ilmoittaa asiasta poliisille tai heikot lainvalvontavalmiudet; ottaa huomioon, että uhriksi joutuneiden lasten tunnistaminen on usein vaikeampaa siksi, että he eivät itse ymmärrä olevansa uhreja; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on noudattaa asianmukaista huolellisuutta ihmiskaupan ehkäisemiseksi, tutkia ihmiskauppatapauksia ja rangaista siihen syyllistyneitä, tukea ja voimaannuttaa uhreja ja kunnioittaa heidän ihmisarvoaan sekä tarjota heille suojelua ja oikeussuojakeinoja; toteaa, että muussa tapauksessa jäsenvaltiot loukkaavat tai heikentävät uhrien ihmisoikeuksia ja perusvapauksia tai mitätöivät ne;

| O. | ottaa huomioon, että ihmiskaupan vastaisessa direktiivissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joita on sovellettava koko Euroopan unionin alueella ihmiskaupan ehkäisemisessä ja torjumisessa ja uhrien suojelemisessa, ja esitetään ihmiskaupan määritelmä; toteaa, että ihmiskaupan vastaisen direktiivin täydellinen ja asianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täysimääräinen täytäntöönpano on paitsi pakollista myös välttämätöntä, jotta ihmiskaupan torjumisessa voidaan edistyä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ihmiskaupan vastaisessa direktiivissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joita on sovellettava koko Euroopan unionin alueella ihmiskaupan ehkäisemisessä ja torjumisessa ja uhrien suojelemisessa, ja esitetään ihmiskaupan määritelmä; toteaa, että ihmiskaupan vastaisen direktiivin täydellinen ja asianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täysimääräinen täytäntöönpano on paitsi pakollista myös välttämätöntä, jotta ihmiskaupan torjumisessa voidaan edistyä;

| P. | ottaa huomioon, että kaikkien seurantakertomusten mukaan lähes kymmenen vuotta ihmiskaupan vastaisen direktiivin hyväksymisen jälkeen jäsenvaltiotasolla on edelleen esteitä sen kattavalle täytäntöönpanolle ja näin ollen useimmat uhrit jäävät huomaamatta ja rikostentekijöiden syytteeseen asettaminen ja tuomitseminen on vähäistä; ottaa huomioon, että ihmiskauppaa koskevan kansallisen lainsäädännön ja politiikan kattavuudessa ja täytäntöönpanossa on merkittäviä puutteita, joita rikollisjärjestöt voivat hyödyntää aktiivisesti ja jotka jättävät suuria ihmisryhmiä tavallista alttiimmiksi hyväksikäytölle; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kaikkien seurantakertomusten mukaan lähes kymmenen vuotta ihmiskaupan vastaisen direktiivin hyväksymisen jälkeen jäsenvaltiotasolla on edelleen esteitä sen kattavalle täytäntöönpanolle ja näin ollen useimmat uhrit jäävät huomaamatta ja rikostentekijöiden syytteeseen asettaminen ja tuomitseminen on vähäistä; ottaa huomioon, että ihmiskauppaa koskevan kansallisen lainsäädännön ja politiikan kattavuudessa ja täytäntöönpanossa on merkittäviä puutteita, joita rikollisjärjestöt voivat hyödyntää aktiivisesti ja jotka jättävät suuria ihmisryhmiä tavallista alttiimmiksi hyväksikäytölle;

| Q. | toteaa, että uhrien oikeuksia koskevan direktiivin täytäntöönpano ei ole ollut tyydyttävää, mikä johtuu erityisesti direktiivin puutteellisesta ja/tai virheellisestä saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että uhrien oikeuksia koskevan direktiivin täytäntöönpano ei ole ollut tyydyttävää, mikä johtuu erityisesti direktiivin puutteellisesta ja/tai virheellisestä saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| R. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on erittäin kannattava järjestäytyneen rikollisuuden muoto ja näin ollen kysyntä ja tuotto ohjaavat sitä; toteaa, että kysynnän vähentäminen, myös naisten ja tyttöjen seksuaalisen hyväksikäytön osalta, on asetettava ihmiskaupan torjunnan keskiöön; ottaa huomioon, että ruumiillinen, henkinen ja seksuaalinen väkivalta ovat seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan ja naisiin kohdistuvan väkivallan rakenneosia; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on erittäin kannattava järjestäytyneen rikollisuuden muoto ja näin ollen kysyntä ja tuotto ohjaavat sitä; toteaa, että kysynnän vähentäminen, myös naisten ja tyttöjen seksuaalisen hyväksikäytön osalta, on asetettava ihmiskaupan torjunnan keskiöön; ottaa huomioon, että ruumiillinen, henkinen ja seksuaalinen väkivalta ovat seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan ja naisiin kohdistuvan väkivallan rakenneosia;

| S. | katsoo, että ratifioimalla Istanbulin yleissopimuksen EU voisi täydentää EU:n ja jäsenvaltioiden toimia ihmiskaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että ratifioimalla Istanbulin yleissopimuksen EU voisi täydentää EU:n ja jäsenvaltioiden toimia ihmiskaupan torjumiseksi;

| T. | toteaa, että vakavaa työvoiman riistoa tapahtuu monilla talouden aloilla EU:ssa ja se vaikuttaa sekä EU:n että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaista koostuviin erilaisiin rajatyöntekijäryhmiin; katsoo, että perusoikeusviraston suosituksen (24) mukaisesti tällaisiin käytäntöihin olisi puututtava muun muassa työolojen kohdennettuihin tarkastuksiin perustuvan kattavan järjestelmän avulla; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että vakavaa työvoiman riistoa tapahtuu monilla talouden aloilla EU:ssa ja se vaikuttaa sekä EU:n että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaista koostuviin erilaisiin rajatyöntekijäryhmiin; katsoo, että perusoikeusviraston suosituksen (24) mukaisesti tällaisiin käytäntöihin olisi puututtava muun muassa työolojen kohdennettuihin tarkastuksiin perustuvan kattavan järjestelmän avulla;

1.

huomauttaa, että EU:n tasolla tarvitaan koordinoitua, yhdenmukaistettua ja johdonmukaista kehystä, joka perustuu tehokkaampiin arviointi- ja seurantamekanismeihin ja jolla taataan ihmiskaupan tehostettu ennaltaehkäisy sekä ihmiskaupan uhrien tukeminen, avustaminen ja suojelu ja pyritään poistamaan ihmiskauppa kokonaan muun muassa uhrien oikeuksia koskevan direktiivin, oleskelulupadirektiivin, seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjuntaa koskevan direktiivin ja korvausdirektiivin (25) mukaisten oikeuksien koordinoidulla täytäntöönpanolla, sillä ihmiskauppa on rikos, jolla on rajatylittävä ulottuvuus, eikä sitä siten voida käsitellä yksin kansallisella tasolla;

2.

antaa komissiolle tunnustusta sen tekemästä hyvästä työstä ihmiskaupan vastaisen EU:n toiminnan koordinoinnissa ja ihmiskaupan eri näkökohtia koskevan tieto- ja näyttöpohjan kehittämisessä, kuten sukupuoliulottuvuutta ja erityisesti lasten haavoittuvuutta koskevassa tutkimuksessa; kehottaa komissiota varmistamaan tehtävän työn jatkuvuuden nimittämällä kokopäiväisen EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin, jolla on asianmukainen asiantuntemus ja selkeä mandaatti ja joka työskentelee jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kansallisista edustajista muodostuvan verkoston kanssa johdonmukaisen yhteistyön varmistamiseksi;

3.

korostaa, että turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF), Daphne-ohjelman, Euroopan sosiaalirahasto plussan ja sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ohjelmien rahoitusta on edelleen tärkeää käyttää ihmiskaupan torjuntaa koskeviin hankkeisiin ja että on tärkeää hyödyntää myös muita käytettävissä olevia välineitä, muun muassa EU:n ohjelmia, esimerkiksi kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa, erilaisia rahoitusvälineitä, kuten naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välinettä (NDICI) ja EU:n Afrikka-hätärahastoa, sekä sellaisia aloitteita kuin EMPACT ja EU:n ja YK:n Spotlight- ja Glo.ACT-aloitteet; muistuttaa ihmiskaupan sukupuoliulottuvuuteen liittyvien aloitteiden ja hankkeiden tarpeesta ja kehottaa suorittamaan EU:n rahoittamia hankkeita koskevan kattavan politiikkatoimien uudelleentarkastelun; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vakaan rahoituksen ja tarvittavat työntekijät uhrien tunnistamiseksi ja suojelemiseksi ja on huolissaan uhrien tukijärjestöjen ja erityisesti naisia tukevien järjestöjen riittämättömästä rahoituksesta, sillä niillä on ankarien rahoitusleikkausten vuoksi vaikeuksia jatkaa palvelujen tarjoamista uhreille;

4.

korostaa, että johdonmukaisten, vertailukelpoisten ja yksityiskohtaisten tietojen puute haittaa edelleen ihmiskaupan laajuuden ja suuntausten asianmukaista ja näyttöön perustuvaa arviointia; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kaikenlaisia ihmiskaupan muotoja koskevien tietojen tutkimiseen, analysointiin ja keruuseen liittyviä toimia ja rahoitusta sekä parantamaan tietolähteiden välistä koordinointia kansallisella ja EU:n tasolla ja keräämään ajantasaisempia, keskitetympiä ja kattavampia tietoja, jotka on eritelty ihmiskaupan tyypin, iän ja sukupuolen sekä rodun ja etnisen alkuperän mukaan ja joihin sisältyvät maan sisäisen ihmiskaupan uhrit, keräämällä tilastotietoja yhteistyössä asianomaisten institutionaalisten toimijoiden, kansalaisyhteiskunnan, EIGEn ja kaikkien asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kanssa kunnioittaen asianmukaisesti oikeutta yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan; kehottaa komissiota keräämään ja julkaisemaan tällaisia EU:ta koskevia tietoja säännöllisesti;

5.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tehdään ero ihmiskaupan ja salakuljetuksen välillä, sillä ne edellyttävät syvällisempää analyysia ja erilaisia lainsäädäntö- ja politiikkatoimia; korostaa, että niiden sekoittaminen toisiinsa johtaa usein siihen, että uhreja ei tunnisteta asianmukaisesti eikä varmisteta, että he voivat käyttää suojelutoimenpiteitä ja välttää toissijaisen uhriksi joutumisen;

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan digitaaliteknologian, sosiaalisen median ja internetin palvelujen käyttöä tärkeimpinä ihmiskaupan uhrien värväyksessä käytettävinä välineinä ja kehottaa niitä parantamaan lainvalvontaviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksia torjua ihmiskauppaa huolehtimalla siitä, että niillä on tarvittava tekninen tietämys ja tähän tarkoitukseen varatut resurssit, joiden avulla ne voivat vastata uusien teknologioiden asettamiin haasteisiin; kehottaa niitä myös hyväksymään kolmannen osapuolen vastuuta koskevat säännöt teknologiayrityksille, jotka isännöivät hyväksikäyttömateriaalia, parantamaan lainsäädännöllisiä välineitä, joita käytetään oikeudenkäynneissä ja ihmiskauppiaiden syytteeseen asettamisessa, edistämään tietojenvaihtoa ja yhteistyötä asiaankuuluvien viranomaisten, internetpalveluntarjoajien ja sosiaalisen median yritysten välillä, edistämään ihmiskauppaa koskevia julkisia tiedotuskampanjoita kaikkialla EU:ssa kunnioittaen uhrien oikeutta yksityisyyteen ja turvallisuuteen ja varmistaen heidän perusoikeutensa ja tietosuojansa sekä lisäämään tukea maiden rajat ylittävän asiantuntemuksen ja teknologiapohjaisten ratkaisujen kehittämiselle esimerkiksi uhrien värväyksen estämiseksi;

7.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan kybertietoisuuden etusijalle kouluille, korkeakouluille, yritysyhteisöille ja tutkimuslaitoksille suunnatuissa kampanjoissa ja hyödyntämään olemassa olevaa asiantuntemusta, muun muassa Better Internet for Kids -portaalia; korostaa, että on tärkeää lisätä tietoisuutta sosiaalisessa mediassa tapahtuvasta ihmiskaupasta, jotta ehkäistään uusien uhrien joutuminen ihmiskauppaverkostoihin; kehottaa komissiota ottamaan alustat aktiivisesti mukaan laatimaan yhteisiä toimintaohjeita ja toimintasuunnitelmia, joiden avulla ehkäistään ja torjutaan verkossa tapahtuvaa ihmiskauppaa;

Uhrien tunnistaminen, suojelu, auttaminen ja tukeminen

Uhrien tunnistaminen, suojelu, auttaminen ja tukeminen

| 8. | korostaa, että uhrien varhainen tunnistaminen on edelleen yksi täytäntöönpanon suurimmista haasteista ja yksi tärkeimmistä haasteista sen kannalta, että uhrit voivat käyttää oikeuksiaan; kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan uhreja, jakamaan vastuun ihmiskaupan uhrien tunnistamisesta ja mahdollisuuksia sitä koskevan tietoisuuden lisäämiseen prosessin kaikissa vaiheissa useammille toimijoille, muun muassa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajille, lainvalvontaviranomaisille, maahanmuutto- ja turvapaikkaviranomaisille, työsuojelutarkastajille ja sosiaalityöntekijöille tai terveydenhuoltohenkilöstölle sekä muille asiaan liittyville ammattilaisille ja toimijoille; korostaa, että tarvitaan lähestymistapa, joka pohjautuu neljään perusstrategiaan, jotka ovat ennaltaehkäisy, syytteeseenpano, uhrien suojelu ja monitasoiset kumppanuudet; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita varaamaan riittävästi rahoitusta ihmiskaupan uhrien tunnistamiseen, suojelemiseen, avustamiseen ja tukemiseen kaikissa vaiheissa; korostaa, että varhaisessa tunnistamisessa on otettava huomioon korkean riskin alojen ja ryhmien, kuten nais- ja tyttöuhrien, erityispiirteet; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että uhrien varhainen tunnistaminen on edelleen yksi täytäntöönpanon suurimmista haasteista ja yksi tärkeimmistä haasteista sen kannalta, että uhrit voivat käyttää oikeuksiaan; kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan uhreja, jakamaan vastuun ihmiskaupan uhrien tunnistamisesta ja mahdollisuuksia sitä koskevan tietoisuuden lisäämiseen prosessin kaikissa vaiheissa useammille toimijoille, muun muassa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajille, lainvalvontaviranomaisille, maahanmuutto- ja turvapaikkaviranomaisille, työsuojelutarkastajille ja sosiaalityöntekijöille tai terveydenhuoltohenkilöstölle sekä muille asiaan liittyville ammattilaisille ja toimijoille; korostaa, että tarvitaan lähestymistapa, joka pohjautuu neljään perusstrategiaan, jotka ovat ennaltaehkäisy, syytteeseenpano, uhrien suojelu ja monitasoiset kumppanuudet; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita varaamaan riittävästi rahoitusta ihmiskaupan uhrien tunnistamiseen, suojelemiseen, avustamiseen ja tukemiseen kaikissa vaiheissa; korostaa, että varhaisessa tunnistamisessa on otettava huomioon korkean riskin alojen ja ryhmien, kuten nais- ja tyttöuhrien, erityispiirteet;

| 9. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita takaamaan tosiasiallisesti uhrien oikeudet antamalla mahdollisimman varhaisessa vaiheessa oikeusapua, muun muassa helposti saatavilla olevaa tietoa heidän laillisista oikeuksistaan, sekä suojelemaan ja tukemaan heitä sukupuoli- ja lapsisensitiivisellä lähestymistavalla varmistaen samalla täydentävyyden uhrien oikeuksia koskevan direktiivin kanssa; muistuttaa, että ihmiskaupan vastainen direktiivi velvoittaa jäsenvaltiot toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että toimivaltaisilla viranomaisilla on mahdollisuus jättää ihmiskaupan uhrit syyttämättä tai seuraamuksetta osallistumisesta rikolliseen toimintaan, johon heidät on pakotettu; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita takaamaan tosiasiallisesti uhrien oikeudet antamalla mahdollisimman varhaisessa vaiheessa oikeusapua, muun muassa helposti saatavilla olevaa tietoa heidän laillisista oikeuksistaan, sekä suojelemaan ja tukemaan heitä sukupuoli- ja lapsisensitiivisellä lähestymistavalla varmistaen samalla täydentävyyden uhrien oikeuksia koskevan direktiivin kanssa; muistuttaa, että ihmiskaupan vastainen direktiivi velvoittaa jäsenvaltiot toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että toimivaltaisilla viranomaisilla on mahdollisuus jättää ihmiskaupan uhrit syyttämättä tai seuraamuksetta osallistumisesta rikolliseen toimintaan, johon heidät on pakotettu;

| 10. | pitää valitettavana, että monissa jäsenvaltioissa ei ole haavoittuville uhreille tarkoitettua kohdennettuja suojeluohjelmia; korostaa, että on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä, joilla pyritään vastaamaan haavoittuvassa tilanteessa olevien uhrien erityistarpeisiin, sekä tarjota erityistä neuvontaa seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreille; korostaa tarvetta varmistaa ehdoitta annettava ja yksilöllinen suojelu, apu ja tuki uhreille ottaen myös huomioon heidän välittömät huollettavansa, myös oikeusmenettelyissä, jotka liittyvät ihmiskauppiaita tai hyväksikäyttäjiä vastaan nostettuihin rikossyytteisin ja siviilikanteisiin tai muihin toimiin heitä vastaan; kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön uhrien oikeuksia koskevan direktiivin ja siihen liittyvän lainsäädännön kaikissa jäsenvaltioissa soveltaen sukupuoliperusteista ja uhrilähtöistä lähestymistapaa; muistuttaa, että henkilöitä, jotka tekevät työtä ihmiskaupan uhrien suojelemiseksi ja auttamiseksi, ei pitäisi asettaa rikosoikeudelliseen vastuuseen mistään tähän liittyvästä työstä; |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana, että monissa jäsenvaltioissa ei ole haavoittuville uhreille tarkoitettua kohdennettuja suojeluohjelmia; korostaa, että on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä, joilla pyritään vastaamaan haavoittuvassa tilanteessa olevien uhrien erityistarpeisiin, sekä tarjota erityistä neuvontaa seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreille; korostaa tarvetta varmistaa ehdoitta annettava ja yksilöllinen suojelu, apu ja tuki uhreille ottaen myös huomioon heidän välittömät huollettavansa, myös oikeusmenettelyissä, jotka liittyvät ihmiskauppiaita tai hyväksikäyttäjiä vastaan nostettuihin rikossyytteisin ja siviilikanteisiin tai muihin toimiin heitä vastaan; kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön uhrien oikeuksia koskevan direktiivin ja siihen liittyvän lainsäädännön kaikissa jäsenvaltioissa soveltaen sukupuoliperusteista ja uhrilähtöistä lähestymistapaa; muistuttaa, että henkilöitä, jotka tekevät työtä ihmiskaupan uhrien suojelemiseksi ja auttamiseksi, ei pitäisi asettaa rikosoikeudelliseen vastuuseen mistään tähän liittyvästä työstä;

| 11. | toteaa, että ihmiskaupan uhrit tarvitsevat erityispalveluita, kuten turvallista lyhyt- ja pitkäaikaista majoitusta, todistajansuojelua, terveydenhoitoa ja neuvontaa, käännös- ja tulkkauspalveluja, oikeussuojaa, korvauksia, mahdollisuutta kouluttautua ja oppia asuinmaansa kieltä, työmarkkinoille pääsyä ja työhön sijoittamista, (uudelleen)kotouttamisapua, uudelleensijoittamisapua ja yksilöllistettyjä palveluja siten, että sukupuolinäkökulma otetaan erityisesti huomioon; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan sukupuolispesifin, asianmukaisen ja kohdennetun palvelujen tarjoamisen ihmiskaupan uhreille; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että ihmiskaupan uhrit tarvitsevat erityispalveluita, kuten turvallista lyhyt- ja pitkäaikaista majoitusta, todistajansuojelua, terveydenhoitoa ja neuvontaa, käännös- ja tulkkauspalveluja, oikeussuojaa, korvauksia, mahdollisuutta kouluttautua ja oppia asuinmaansa kieltä, työmarkkinoille pääsyä ja työhön sijoittamista, (uudelleen)kotouttamisapua, uudelleensijoittamisapua ja yksilöllistettyjä palveluja siten, että sukupuolinäkökulma otetaan erityisesti huomioon; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan sukupuolispesifin, asianmukaisen ja kohdennetun palvelujen tarjoamisen ihmiskaupan uhreille;

| 12. | pitää valitettavana sitä, että haavoittuvassa tilanteessa olevien henkilöiden, kuten naisten, lasten, hlbti-henkilöiden, vammaisten henkilöiden sekä rodullistettuihin ryhmiin kuuluvien henkilöiden erityistarpeet sivuutetaan usein, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että uhreille tarjotaan sukupuolispesifejä ja heidän tarpeisiinsa soveltuvia palveluja ja tukea; pyytää jäsenvaltioita ottamaan erityisesti huomioon hlbt-henkilöiden tarpeet, koska he ovat erittäin alttiita ihmiskaupalle seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän eri muotojen kumulatiivisten vaikutusten takia; |
| --- | --- |

12.

pitää valitettavana sitä, että haavoittuvassa tilanteessa olevien henkilöiden, kuten naisten, lasten, hlbti-henkilöiden, vammaisten henkilöiden sekä rodullistettuihin ryhmiin kuuluvien henkilöiden erityistarpeet sivuutetaan usein, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että uhreille tarjotaan sukupuolispesifejä ja heidän tarpeisiinsa soveltuvia palveluja ja tukea; pyytää jäsenvaltioita ottamaan erityisesti huomioon hlbt-henkilöiden tarpeet, koska he ovat erittäin alttiita ihmiskaupalle seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän eri muotojen kumulatiivisten vaikutusten takia;

| 13. | huomauttaa, että komission kolmen edistymiskertomuksen mukaan romaniyhteisöt ovat erittäin alttiita kaikenlaiselle ja erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuvalle ihmiskaupalle ja hyväksikäytölle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan erityisiä toimenpiteitä ihmiskaupan torjumiseksi vuosien 2020–2030 romanien kansallisten integrointistrategioiden kautta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään ihmiskaupan uhreista heidän etniseen taustaansa perustuvia tilastotietoja; |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että komission kolmen edistymiskertomuksen mukaan romaniyhteisöt ovat erittäin alttiita kaikenlaiselle ja erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuvalle ihmiskaupalle ja hyväksikäytölle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan erityisiä toimenpiteitä ihmiskaupan torjumiseksi vuosien 2020–2030 romanien kansallisten integrointistrategioiden kautta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään ihmiskaupan uhreista heidän etniseen taustaansa perustuvia tilastotietoja;

| 14. | on huolestunut siitä, että ihmiskaupan uhrit eivät usein saa riittävästi tietoa oikeuksistaan tai heidän saatavillaan olevista avustus- tai tukitoimenpiteistä; korostaa, että on tärkeää saada selkeää ja johdonmukaista tietoa uhreille ja etulinjan henkilöstölle, joka saattaa joutua tekemisiin uhrien kanssa; |
| --- | --- |

14.

on huolestunut siitä, että ihmiskaupan uhrit eivät usein saa riittävästi tietoa oikeuksistaan tai heidän saatavillaan olevista avustus- tai tukitoimenpiteistä; korostaa, että on tärkeää saada selkeää ja johdonmukaista tietoa uhreille ja etulinjan henkilöstölle, joka saattaa joutua tekemisiin uhrien kanssa;

| 15. | korostaa, että vaikka covid-19-pandemian kaikkia vaikutuksia ei vielä voida mitata, on kuitenkin selvää, että kriisi vaikuttaa suhteettomasti haavoittuvimpiin ihmiskaupan uhreihin, erityisesti naisiin, lapsiin ja epävarmoissa tilanteissa oleviin henkilöihin, ja että se on pakottanut monet suojat sulkemaan ovensa tai keskeyttämään toimintansa raportoitujen tartuntojen takia, minkä vuoksi ihmiskaupan uhrit ovat jääneet ilman majoitusta, terveydenhoitoa ja oikeusapua; painottaa tässä yhteydessä, että hoiva- ja sosiaalipalvelujen saatavuus on taattava ilman syrjintää; muistuttaa, että ihmiskaupan taustalla olevat perimmäiset syyt ovat pahentuneet pandemian aikana, kun heikoimmassa asemassa oleva väestö on suuremmassa vaarassa joutua ihmiskaupan kohteeksi ja verkkomainosten, joissa esiintyy ihmiskaupan uhreja, lapsia kohteeksi ottavien seksuaalisten saalistajien ja verkossa tapahtuvan seksuaalisen hyväksikäytön määrä on lisääntynyt ja lapsipornografian kysyntä on kasvanut; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tehokkaisiin toimiin kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja EU:n virastojen, kuten maaliskuussa 2020 raportin ”Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis” julkaisseen Europolin, tuella; kehottaa analysoimaan tarkemmin covid-19-pandemian vaikutuksia mahdollisiin ihmiskaupan uhreihin sekä yleensä ihmiskaupan rakenteeseen ja toimintaan, jotta voidaan laatia erityistoimenpiteitä ihmiskaupan poistamiseksi; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että vaikka covid-19-pandemian kaikkia vaikutuksia ei vielä voida mitata, on kuitenkin selvää, että kriisi vaikuttaa suhteettomasti haavoittuvimpiin ihmiskaupan uhreihin, erityisesti naisiin, lapsiin ja epävarmoissa tilanteissa oleviin henkilöihin, ja että se on pakottanut monet suojat sulkemaan ovensa tai keskeyttämään toimintansa raportoitujen tartuntojen takia, minkä vuoksi ihmiskaupan uhrit ovat jääneet ilman majoitusta, terveydenhoitoa ja oikeusapua; painottaa tässä yhteydessä, että hoiva- ja sosiaalipalvelujen saatavuus on taattava ilman syrjintää; muistuttaa, että ihmiskaupan taustalla olevat perimmäiset syyt ovat pahentuneet pandemian aikana, kun heikoimmassa asemassa oleva väestö on suuremmassa vaarassa joutua ihmiskaupan kohteeksi ja verkkomainosten, joissa esiintyy ihmiskaupan uhreja, lapsia kohteeksi ottavien seksuaalisten saalistajien ja verkossa tapahtuvan seksuaalisen hyväksikäytön määrä on lisääntynyt ja lapsipornografian kysyntä on kasvanut; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tehokkaisiin toimiin kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja EU:n virastojen, kuten maaliskuussa 2020 raportin ”Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis” julkaisseen Europolin, tuella; kehottaa analysoimaan tarkemmin covid-19-pandemian vaikutuksia mahdollisiin ihmiskaupan uhreihin sekä yleensä ihmiskaupan rakenteeseen ja toimintaan, jotta voidaan laatia erityistoimenpiteitä ihmiskaupan poistamiseksi;

| 16. | huomauttaa, että tarvitaan täysin toimivia ja johdonmukaisia kansallisia ohjautumisjärjestelmiä, joita koordinoidaan ylikansallisten ohjausmekanismien kanssa ja joita rahoitetaan erityisillä kohdennetuilla määrärahoilla, jotta voidaan vastata eri toimijoiden koordinointiin liittyviin haasteisiin sekä puutteisiin, jotka johtavat rajalliseen luottamukseen uhrien keskuudessa, millä voi olla kielteinen vaikutus tehokkaisiin ohjauksiin; korostaa, että poliisin ja kansalaisjärjestöjen välisen hyvän yhteistyön tulisi täydentää kattavaa kansallista ohjautumisjärjestelmää, jossa määritellään kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden tehtävät ja vastuut (26) siten, että voidaan suojella ja edistää uhrien perusoikeuksia; kannustaa jäsenvaltioita perustamaan ihmiskaupan uhrien tukemiseen ja vastaanottamiseen erikoistuneita kansallisia keskuksia ja helpottamaan kyseisten keskusten sekä lainvalvontaviranomaisten ja asianomaisten EU:n virastojen välistä suoraa ja tehokasta rajatylittävää yhteistyötä; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että tarvitaan täysin toimivia ja johdonmukaisia kansallisia ohjautumisjärjestelmiä, joita koordinoidaan ylikansallisten ohjausmekanismien kanssa ja joita rahoitetaan erityisillä kohdennetuilla määrärahoilla, jotta voidaan vastata eri toimijoiden koordinointiin liittyviin haasteisiin sekä puutteisiin, jotka johtavat rajalliseen luottamukseen uhrien keskuudessa, millä voi olla kielteinen vaikutus tehokkaisiin ohjauksiin; korostaa, että poliisin ja kansalaisjärjestöjen välisen hyvän yhteistyön tulisi täydentää kattavaa kansallista ohjautumisjärjestelmää, jossa määritellään kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden tehtävät ja vastuut (26

| 17. | kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan uhreille maksettavien korvausten tilannetta jäsenvaltioissa ja rajojen yli saatavuuden, toteutuksen ja tosiasiallisten maksujen osalta sekä esittämään erityistoimenpiteitä paremman, nopeamman ja maksuttoman oikeusavun ja korvausten saatavuuden varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa rajoittamatta muita vahingonkorvausmuotoja; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan uhreille maksettavien korvausten tilannetta jäsenvaltioissa ja rajojen yli saatavuuden, toteutuksen ja tosiasiallisten maksujen osalta sekä esittämään erityistoimenpiteitä paremman, nopeamman ja maksuttoman oikeusavun ja korvausten saatavuuden varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa rajoittamatta muita vahingonkorvausmuotoja;

| 18. | on tyytyväinen päätökseen perustaa kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanon arviointimekanismi ja sen arviointiprosessin käynnistämiseen vuonna 2020; kehottaa komissiota tekemään itsestään roolimallin tässä arviointiprosessissa; korostaa, että on tärkeää lisätä ymmärrystä ihmiskaupasta monimutkaisena ja jatkuvasti muotoaan muuttavana rikoksena; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä varmistamaan, että ihmisoikeusperustaiset toimet ovat edelleen ihmiskaupan analysoinnin ja sen vastaisten toimien ytimessä, ja muistuttaa tarpeesta tehdä yhteistyötä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; painottaa Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien tärkeää roolia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita liittymään YK:n ihmiskaupan vastaiseen kansainväliseen kampanjaan; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kaikki ihmiskauppaa koskevat asiaankuuluvat kansainväliset välineet, mukaan lukien Euroopan neuvoston yleissopimus ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta; |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen päätökseen perustaa kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanon arviointimekanismi ja sen arviointiprosessin käynnistämiseen vuonna 2020; kehottaa komissiota tekemään itsestään roolimallin tässä arviointiprosessissa; korostaa, että on tärkeää lisätä ymmärrystä ihmiskaupasta monimutkaisena ja jatkuvasti muotoaan muuttavana rikoksena; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä varmistamaan, että ihmisoikeusperustaiset toimet ovat edelleen ihmiskaupan analysoinnin ja sen vastaisten toimien ytimessä, ja muistuttaa tarpeesta tehdä yhteistyötä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; painottaa Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien tärkeää roolia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita liittymään YK:n ihmiskaupan vastaiseen kansainväliseen kampanjaan; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kaikki ihmiskauppaa koskevat asiaankuuluvat kansainväliset välineet, mukaan lukien Euroopan neuvoston yleissopimus ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta;

Ihmiskauppa sukupuolittuneena rikoksena ja seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan torjunta

Ihmiskauppa sukupuolittuneena rikoksena ja seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan torjunta

| 19. | korostaa, että seksuaalinen hyväksikäyttö on vuodesta 2008 lähtien ollut ja on edelleen yleisin ja eniten raportoitu ihmiskaupan muoto EU:ssa, sillä seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan uhrien osuus on 60 prosenttia; panee merkille, että 92 prosenttia näistä uhreista on naisia ja tyttöjä ja että yli 70 prosenttia ihmiskauppiaista on miehiä (27), mikä kuvastaa sitä, että seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan juuret ovat sukupuolten epätasa-arvossa; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että seksuaalinen hyväksikäyttö on vuodesta 2008 lähtien ollut ja on edelleen yleisin ja eniten raportoitu ihmiskaupan muoto EU:ssa, sillä seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan uhrien osuus on 60 prosenttia; panee merkille, että 92 prosenttia näistä uhreista on naisia ja tyttöjä ja että yli 70 prosenttia ihmiskauppiaista on miehiä (27

| 20. | kehottaa siksi jäsenvaltioita toteuttamaan erityistoimenpiteitä, joilla puututaan sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan, naisiin ja alaikäisiin kohdistuvaan väkivaltaan, väkivallan sosiaaliseen hyväksyntään ja rankaisemattomuuden kulttuuriin sekä rakenteelliseen sukupuolten eriarvoisuuteen ja stereotypioihin, jotka ovat ihmiskaupan perimmäisiä syitä, erityisesti toteuttamalla koulutus-, tiedotus- ja valituskampanjoita, joita täydennetään parhaiden käytäntöjen vaihdolla, mukaan lukien ohjelmat ja kurssit vuoropuhelun edistämiseksi miesten ja poikien kanssa; suosittelee, että komissio vahvistaa ja kehittää EU:n ihmiskaupan vastaisen lainsäädännön täytäntöönpanon seurannan sukupuoliulottuvuutta, ja kehottaa komissiota jatkamaan tämän seuraamista arvioidessaan ihmiskaupan vastaisen direktiivin noudattamista ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa siksi jäsenvaltioita toteuttamaan erityistoimenpiteitä, joilla puututaan sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan, naisiin ja alaikäisiin kohdistuvaan väkivaltaan, väkivallan sosiaaliseen hyväksyntään ja rankaisemattomuuden kulttuuriin sekä rakenteelliseen sukupuolten eriarvoisuuteen ja stereotypioihin, jotka ovat ihmiskaupan perimmäisiä syitä, erityisesti toteuttamalla koulutus-, tiedotus- ja valituskampanjoita, joita täydennetään parhaiden käytäntöjen vaihdolla, mukaan lukien ohjelmat ja kurssit vuoropuhelun edistämiseksi miesten ja poikien kanssa; suosittelee, että komissio vahvistaa ja kehittää EU:n ihmiskaupan vastaisen lainsäädännön täytäntöönpanon seurannan sukupuoliulottuvuutta, ja kehottaa komissiota jatkamaan tämän seuraamista arvioidessaan ihmiskaupan vastaisen direktiivin noudattamista ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa;

| 21. | kehottaa komissiota tutkimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, miten seksuaalipalvelujen kysyntä edistää ihmiskauppaa, koska Europolin antamien tietojen mukaan sen vuoksi, että prostituutio on joissakin jäsenvaltioissa laillista, ihmiskauppiaiden on huomattavasti helpompi käyttää oikeusympäristöä uhriensa hyväksikäyttöön (28); muistuttaa, että Europolin havaintojen mukaan joissakin EU:n jäsenvaltioissa, joissa prostituutio on laillista, epäillyt pystyivät hyväksikäyttämään lapsia aikuisten uhrien rinnalla (29); korostaa, että ihmiskauppaa lietsovat ihmiskauppiaiden saamat suuret voitot sekä kysyntä, joka kannustaa kaikenlaiseen hyväksikäyttöön; painottaa, että ihmiskauppiaat käyttävät aivan yleisesti laillisia yrityksiä hyväksikäyttötoiminnan peiteyrityksinä; muistuttaa, että jäsenvaltioilla on oikeudellinen velvoite hillitä ja vähentää kysyntää, joka edistää kaikenlaista hyväksikäyttöä, ja että tämän olisi oltava ehkäisy- ja syytetoimien keskeinen tavoite; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota tutkimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, miten seksuaalipalvelujen kysyntä edistää ihmiskauppaa, koska Europolin antamien tietojen mukaan sen vuoksi, että prostituutio on joissakin jäsenvaltioissa laillista, ihmiskauppiaiden on huomattavasti helpompi käyttää oikeusympäristöä uhriensa hyväksikäyttöön (28

29

| 22. | kehottaa komissiota asettamaan etusijalle seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan rikollisen ihmiskaupan ennaltaehkäisemisen muun muassa toteuttamalla tiedotus-, valistus- ja koulutuskampanjoita sekä toimenpiteitä ja ohjelmia kysynnän hillitsemiseksi ja vähentämiseksi ja mahdollisesti antamaan asiaa koskevaa lainsäädäntöä; kehottaa myös jäsenvaltioita sisällyttämään ihmiskaupan uhrien palvelujen tietoisen käytön rikoksena kansalliseen lainsäädäntöönsä, kuten ihmiskaupan vastaisen direktiivin 18 artiklassa suositellaan ja kuten myös komissio esitti vuonna 2018 (30), sekä säätämään tehokkaista, oikeasuhtaisista ja varoittavista seuraamuksista; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä ihmiskaupan kohteeksi joutuneiden henkilöiden kanssa toimivien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota asettamaan etusijalle seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan rikollisen ihmiskaupan ennaltaehkäisemisen muun muassa toteuttamalla tiedotus-, valistus- ja koulutuskampanjoita sekä toimenpiteitä ja ohjelmia kysynnän hillitsemiseksi ja vähentämiseksi ja mahdollisesti antamaan asiaa koskevaa lainsäädäntöä; kehottaa myös jäsenvaltioita sisällyttämään ihmiskaupan uhrien palvelujen tietoisen käytön rikoksena kansalliseen lainsäädäntöönsä, kuten ihmiskaupan vastaisen direktiivin 18 artiklassa suositellaan ja kuten myös komissio esitti vuonna 2018 (30

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keskittymään seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan toistuviin ja uusiin piirteisiin, kuten lasten ja naisten lisääntyvään hyväksikäyttöön esimerkiksi seksuaalisiin tarkoituksiin houkuttelun ja seksuaalisen kiristämisen avulla sekä muun muassa ”rakastajapoika” (”lover boy”) -menetelmän käyttöön yleisimpänä keinona värvätä uhreja ja saada heidät alistumaan käyttäen verkkoteknologioita, siten, että kehitetään muun muassa verkkoturvallisuutta koskevia digitaalisia taitoja yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kanssa; panee merkille, että ihmiskauppaa harjoittavien rikollisverkostojen lisääntynyt teknologian käyttö on merkittävästi muuttanut niiden perinteisiä toimintatapoja erityisesti joissakin ihmiskaupan vaiheissa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keskittymään seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan toistuviin ja uusiin piirteisiin, kuten lasten ja naisten lisääntyvään hyväksikäyttöön esimerkiksi seksuaalisiin tarkoituksiin houkuttelun ja seksuaalisen kiristämisen avulla sekä muun muassa ”rakastajapoika” (”lover boy”) -menetelmän käyttöön yleisimpänä keinona värvätä uhreja ja saada heidät alistumaan käyttäen verkkoteknologioita, siten, että kehitetään muun muassa verkkoturvallisuutta koskevia digitaalisia taitoja yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kanssa; panee merkille, että ihmiskauppaa harjoittavien rikollisverkostojen lisääntynyt teknologian käyttö on merkittävästi muuttanut niiden perinteisiä toimintatapoja erityisesti joissakin ihmiskaupan vaiheissa;

| 24. | korostaa, että sukupuoli- ja lapsisensitiiviset koulutusohjelmat kaikille ihmiskauppatapausten, tutkintojen ja mahdollisten uhrien kanssa tekemisissä oleville virkailijoille, tuomareille, sidosryhmille ja toimijoille ovat tärkeitä, ja pyytää lisäämään niiden määrää, jotta voidaan paremmin tunnistaa seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan mahdolliset uhrit varhaisessa vaiheessa, ja kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan uhrien tukemiseksi toimenpiteitä, joita ovat muun muassa irtautumisohjelmat, psykologiset tukitoimet, kunnolliset sosiaaliset ja ammatilliset uudelleenintegroinnin mahdollisuudet, koulutus ja kattavien seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuus, oikeussuoja ja siihen liittyvät oikeudet, sekä ottamaan toimiin mukaan kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolet ja yksityisen sektorin; painottaa tässä yhteydessä myös suuren yleisön valistusohjelmien tärkeyttä mahdollisten uhrien tunnistamisen ja suojelun kannalta; korostaa tarvetta varata koulutukseen riittävästi varoja ja kehottaa siksi jäsenvaltioita osoittamaan riittävät resurssit; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että sukupuoli- ja lapsisensitiiviset koulutusohjelmat kaikille ihmiskauppatapausten, tutkintojen ja mahdollisten uhrien kanssa tekemisissä oleville virkailijoille, tuomareille, sidosryhmille ja toimijoille ovat tärkeitä, ja pyytää lisäämään niiden määrää, jotta voidaan paremmin tunnistaa seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan mahdolliset uhrit varhaisessa vaiheessa, ja kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan uhrien tukemiseksi toimenpiteitä, joita ovat muun muassa irtautumisohjelmat, psykologiset tukitoimet, kunnolliset sosiaaliset ja ammatilliset uudelleenintegroinnin mahdollisuudet, koulutus ja kattavien seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuus, oikeussuoja ja siihen liittyvät oikeudet, sekä ottamaan toimiin mukaan kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolet ja yksityisen sektorin; painottaa tässä yhteydessä myös suuren yleisön valistusohjelmien tärkeyttä mahdollisten uhrien tunnistamisen ja suojelun kannalta; korostaa tarvetta varata koulutukseen riittävästi varoja ja kehottaa siksi jäsenvaltioita osoittamaan riittävät resurssit;

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kattavan ikä- ja kehitystason mukaisen seksuaalikasvatuksen keskeisenä keinona kaikkien naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muotojen, kuten ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön, torjumisessa sekä antamaan sen yhteydessä suostumukseen ja ihmissuhteisiin liittyvää valistusta, jolla edistetään terveitä kunnioitukseen ja tasa-arvoon perustuvia asenteita kaikessa vuorovaikutuksessa; |
| --- | --- |

25.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kattavan ikä- ja kehitystason mukaisen seksuaalikasvatuksen keskeisenä keinona kaikkien naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muotojen, kuten ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön, torjumisessa sekä antamaan sen yhteydessä suostumukseen ja ihmissuhteisiin liittyvää valistusta, jolla edistetään terveitä kunnioitukseen ja tasa-arvoon perustuvia asenteita kaikessa vuorovaikutuksessa;

Ihmiskauppa työvoiman riistämistarkoituksessa

Ihmiskauppa työvoiman riistämistarkoituksessa

| 26. | pitää erittäin valitettavana, että useat jäsenvaltiot ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat raportoineet työvoiman riistämistarkoituksessa harjoitettavan ihmiskaupan lisääntyneen (31); pitää valitettavana, että myös lapset ovat yhä useammin joutuneet työvoiman riistämistarkoituksessa harjoitettavan ihmiskaupan uhreiksi, ja kehottaa jäsenvaltioiden kansallisia työsuojeluviranomaisia toteuttamaan kiireesti toimia, joilla kyseinen toiminta tunnistetaan ja lopetetaan; kehottaa lisäksi Euroopan työviranomaista ensisijaisesti puuttumaan vakavan työvoiman riiston ongelmaan ja tukemaan jäsenvaltioita lisäämällä asiaan liittyviä valmiuksia vakavien työvoiman riistämistapausten paremman tunnistamisen varmistamiseksi ja seuraamusten määrittämiseksi kohdennettujen tarkistusten kautta; korostaa, että on tärkeää harkita työvoiman riistämisen sisällyttämistä uhreja avustaville virkailijoille tarkoitettuihin koulutusohjelmiin, jotta voidaan parantaa pakkotyöhön tähtäävän ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden henkilöiden varhaista tunnistamista; kehottaa komissiota tutkimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, miten halpojen työvoimapalvelujen kysyntä lisää työvoiman riistämistarkoituksessa harjoitettavaa ihmiskauppaa; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia tehostamaan toimiaan kaikenlaisen epävirallisen ja sääntelemättömän työn poistamiseksi ja varmistamaan siten kaikkien työntekijöiden oikeudet; korostaa, että kyseisten työntekijöiden epävarma työasema tekee heistä riippuvaisia työnantajistaan ja antaa ihmiskauppaan syyllistyneille mahdollisuuden käyttää hyväksi uhrejaan; |
| --- | --- |

26.

pitää erittäin valitettavana, että useat jäsenvaltiot ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat raportoineet työvoiman riistämistarkoituksessa harjoitettavan ihmiskaupan lisääntyneen (31

Muut hyväksikäytön muodot

Muut hyväksikäytön muodot

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keskittymään ihmiskaupan kaikkien muotojen toistuviin ja uusiin piirteisiin, esimerkiksi ihmiskauppaan työvoiman riistämistä, pakotettua kerjäämistä, pakko- ja valeavioliittoa, rikollisuuteen pakottamista ja muita tarkoituksia varten; korostaa, että ihmiskauppaa lietsovat ihmiskauppiaiden saamat suuret voitot sekä kysyntä, joka edistää kaikenlaista hyväksikäyttöä; panee huolestuneena merkille, että monissa EU:n jäsenvaltioissa ei ole asianmukaista lainsäädäntöä kaikenlaisen hyväksikäytön uhreja varten; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon kaikenlaiset ihmiskaupan muodot tarjotessaan uhreille suojelua, apua ja tukea; panee merkille, että huolimatta viimeaikaisista raporteista koskien rikollisjärjestöjä, jotka osallistuvat työvoiman riistämistarkoituksessa ja muuta hyväksikäyttöä varten harjoitettavaan ihmiskauppaan eri puolilla EU:ta, tällaisesta hyväksikäytöstä ei kuitenkaan ole saatavilla riittävästi tietoa, sitä koskeva lainsäädäntö on puutteellista ja uhrit eivät saa tukipalveluja; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keskittymään ihmiskaupan kaikkien muotojen toistuviin ja uusiin piirteisiin, esimerkiksi ihmiskauppaan työvoiman riistämistä, pakotettua kerjäämistä, pakko- ja valeavioliittoa, rikollisuuteen pakottamista ja muita tarkoituksia varten; korostaa, että ihmiskauppaa lietsovat ihmiskauppiaiden saamat suuret voitot sekä kysyntä, joka edistää kaikenlaista hyväksikäyttöä; panee huolestuneena merkille, että monissa EU:n jäsenvaltioissa ei ole asianmukaista lainsäädäntöä kaikenlaisen hyväksikäytön uhreja varten; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon kaikenlaiset ihmiskaupan muodot tarjotessaan uhreille suojelua, apua ja tukea; panee merkille, että huolimatta viimeaikaisista raporteista koskien rikollisjärjestöjä, jotka osallistuvat työvoiman riistämistarkoituksessa ja muuta hyväksikäyttöä varten harjoitettavaan ihmiskauppaan eri puolilla EU:ta, tällaisesta hyväksikäytöstä ei kuitenkaan ole saatavilla riittävästi tietoa, sitä koskeva lainsäädäntö on puutteellista ja uhrit eivät saa tukipalveluja;

| 28. | panee merkille, että 18 prosenttia kaikista uhreista oli muissa hyväksikäyttötarkoituksissa harjoitetun ihmiskaupan uhreja (32); toteaa, että tämä kattaa muun muassa pakotetun kerjäämisen, rikollisuuteen pakottamisen, vauvojen myynnin, elinten poistamisen, laittoman adoption, taloudellisen hyväksikäytön petosten kautta ja sijaissynnytystä varten tapahtuvan ihmiskaupan; huomauttaa, että monet pakotetun kerjäämisen ja rikollisuuteen pakottamisen uhrit tulevat usein marginalisoituneista romaniyhteisöistä ja monet heistä ovat lapsia; |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että 18 prosenttia kaikista uhreista oli muissa hyväksikäyttötarkoituksissa harjoitetun ihmiskaupan uhreja (32

| 29. | korostaa, että ihmiskauppaa koskevassa EU:n oikeudellisessa ja poliittisessa kehyksessä yhdistetään sekä sisäinen että ulkoinen ulottuvuus ja tunnustetaan, että ihmiskauppa on vakava rikos ja ihmisoikeusloukkaus ja sen torjuminen on EU:n ulkoisen toiminnan selkeä tavoite; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ihmiskaupan kaikkien muotojen torjumiseksi ja vahvistamaan mahdollisuuksia yhteisiin tutkimuksiin ja erityisiin syytetoimiin; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että ihmiskauppaa koskevassa EU:n oikeudellisessa ja poliittisessa kehyksessä yhdistetään sekä sisäinen että ulkoinen ulottuvuus ja tunnustetaan, että ihmiskauppa on vakava rikos ja ihmisoikeusloukkaus ja sen torjuminen on EU:n ulkoisen toiminnan selkeä tavoite; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ihmiskaupan kaikkien muotojen torjumiseksi ja vahvistamaan mahdollisuuksia yhteisiin tutkimuksiin ja erityisiin syytetoimiin;

Turvapaikanhakijoihin ja muuttajiin liittyvä ihmiskauppa

Turvapaikanhakijoihin ja muuttajiin liittyvä ihmiskauppa

| 30. | korostaa, että vaikka suurin osa uhreista on EU:n kansalaisia, rikollisjärjestöt ovat salakuljettaneet ihmiskaupan uhreja EU:hun muuttoreittejä pitkin ja humanitaariset kriisit asettavat muuttajat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat entistäkin alttiimmiksi ihmiskaupalle; huomauttaa, että keskisen Välimeren reitin kautta seksuaalista hyväksikäyttöä varten EU:hun kaupattujen naisten ja tyttöjen määrä on lisääntynyt jyrkästi viime vuosina (33); kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta tunnistamaan nämä naiset ja tytöt ja estämään samanlaiset tapaukset tulevaisuudessa käyttämällä johdonmukaista ja koordinoitua oikeusperusteista sekä sukupuoli- ja lapsisensitiivistä lähestymistapaa estääkseen ja torjuakseen ihmiskauppaa; muistuttaa, että naiset ja lapset joutuvat usein seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi muuttoreitin varrella vastineeksi suojelusta ja perusylläpidosta; korostaa, että perusteet sille, että näille naisille ja lapsille myönnetään virallinen ihmiskaupan uhrin asema, ovat usein niin jäykät, että niitä ei voi täyttää, ja että he eivät näin ollen voi saada tarvittavaa apua kärsimiensä vahinkojen korjaamiseksi; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että vaikka suurin osa uhreista on EU:n kansalaisia, rikollisjärjestöt ovat salakuljettaneet ihmiskaupan uhreja EU:hun muuttoreittejä pitkin ja humanitaariset kriisit asettavat muuttajat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat entistäkin alttiimmiksi ihmiskaupalle; huomauttaa, että keskisen Välimeren reitin kautta seksuaalista hyväksikäyttöä varten EU:hun kaupattujen naisten ja tyttöjen määrä on lisääntynyt jyrkästi viime vuosina (33

| 31. | muistuttaa, että turvapaikanhakijat, pakolaiset ja muuttajat ja erityisesti ilman huoltajaa olevat ja huoltajastaan eroon joutuneet alaikäiset ovat alttiita ihmiskaupalle ja että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisten, lasten ja muihin riskiryhmiin kuuluvien kauppaan; korostaa, että muuttoliikeprosessin eri vaiheissa on haavoittuvuuksia ja riskejä ennen itse muuttomatkaa, matkalla EU:hun ja määränpäässä sekä mahdollisen palautuksen yhteydessä; toteaa, että muuttajien riskiä joutua ihmiskaupan uhriksi lisää myös heidän huono paikallisen kielen taitonsa ja/tai se, että he eivät ole tietoisia oikeuksistaan, heillä on rajalliset mahdollisuudet elannon tai laadukkaan koulutuksen hankkimiseen ja heidän liikkumisvapauttansa on rajoitettu; |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että turvapaikanhakijat, pakolaiset ja muuttajat ja erityisesti ilman huoltajaa olevat ja huoltajastaan eroon joutuneet alaikäiset ovat alttiita ihmiskaupalle ja että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisten, lasten ja muihin riskiryhmiin kuuluvien kauppaan; korostaa, että muuttoliikeprosessin eri vaiheissa on haavoittuvuuksia ja riskejä ennen itse muuttomatkaa, matkalla EU:hun ja määränpäässä sekä mahdollisen palautuksen yhteydessä; toteaa, että muuttajien riskiä joutua ihmiskaupan uhriksi lisää myös heidän huono paikallisen kielen taitonsa ja/tai se, että he eivät ole tietoisia oikeuksistaan, heillä on rajalliset mahdollisuudet elannon tai laadukkaan koulutuksen hankkimiseen ja heidän liikkumisvapauttansa on rajoitettu;

| 32. | tuo esiin kansainvälistä suojelua koskeviin menettelyihin rekisteröityjen ihmiskaupan uhrien erittäin vähäisen määrän; kehottaa jäsenvaltioita antamaan maahan tuleville enemmän tietoa, myös kääntämisen ja tulkkauksen avulla, heidän oikeuksistaan ja heihin sovellettavista EU:n lainsäädännön mukaisista menettelyistä, myös mahdollisuuksista saada tukea ihmiskaupan ja hyväksikäytön ehkäisemiseksi työskentelevien asianajajien ja kulttuurivälittäjien kautta; |
| --- | --- |

32.

tuo esiin kansainvälistä suojelua koskeviin menettelyihin rekisteröityjen ihmiskaupan uhrien erittäin vähäisen määrän; kehottaa jäsenvaltioita antamaan maahan tuleville enemmän tietoa, myös kääntämisen ja tulkkauksen avulla, heidän oikeuksistaan ja heihin sovellettavista EU:n lainsäädännön mukaisista menettelyistä, myös mahdollisuuksista saada tukea ihmiskaupan ja hyväksikäytön ehkäisemiseksi työskentelevien asianajajien ja kulttuurivälittäjien kautta;

| 33. | huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt, jotka on todettu ihmiskaupan uhreiksi, ovat saattaneet päättää tai heidän on ollut pakko vaihtaa menettelyä ja hakea oleskelulupaa oleskelulupadirektiivin nojalla (34); kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ihmiskaupan vastaiset menettelyt ja turvapaikkamenettelyt liittyvät toisiinsa ja täydentävät toisiaan; |
| --- | --- |

33.

huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt, jotka on todettu ihmiskaupan uhreiksi, ovat saattaneet päättää tai heidän on ollut pakko vaihtaa menettelyä ja hakea oleskelulupaa oleskelulupadirektiivin nojalla (34

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että Dublin III -asetuksen, ihmiskaupan vastaisen direktiivin ja oleskelulupadirektiivin säännöksiä sovelletaan johdonmukaisesti, jotta estetään joitakin jäsenvaltioita siirtämästä ihmiskaupan uhreja maahan, jossa heitä hyväksikäytettiin heidän saavuttuaan ensimmäisen kerran, ja lisäämästä siten riskiä, että he joutuvat uudestaan ihmiskaupan uhriksi ja traumatisoituvat uudelleen; |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että Dublin III -asetuksen, ihmiskaupan vastaisen direktiivin ja oleskelulupadirektiivin säännöksiä sovelletaan johdonmukaisesti, jotta estetään joitakin jäsenvaltioita siirtämästä ihmiskaupan uhreja maahan, jossa heitä hyväksikäytettiin heidän saavuttuaan ensimmäisen kerran, ja lisäämästä siten riskiä, että he joutuvat uudestaan ihmiskaupan uhriksi ja traumatisoituvat uudelleen;

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan mahdollisten uhrien tunnistamiseksi varhaisessa vaiheessa erityisesti muuttovirtojen yhteydessä ja järjestelykeskuksissa sekä toteuttamaan suojelu- ja ennaltaehkäisytoimenpiteitä; korostaa, että tunnistetuille mahdollisille uhreille olisi tarjottava suojelua ja pääsy turvalliseen paikkaan, jossa he voivat saada tietoa ja oikeusapua; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että kaikkien uhrien, myös muuttajauhrien, oikeussuoja toteutuu heidän kotipaikka-asemastaan riippumatta; |
| --- | --- |

35.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan mahdollisten uhrien tunnistamiseksi varhaisessa vaiheessa erityisesti muuttovirtojen yhteydessä ja järjestelykeskuksissa sekä toteuttamaan suojelu- ja ennaltaehkäisytoimenpiteitä; korostaa, että tunnistetuille mahdollisille uhreille olisi tarjottava suojelua ja pääsy turvalliseen paikkaan, jossa he voivat saada tietoa ja oikeusapua; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että kaikkien uhrien, myös muuttajauhrien, oikeussuoja toteutuu heidän kotipaikka-asemastaan riippumatta;

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan riittävästi resursseja ja erityispalveluja ihmiskaupan tosiasiallisille ja oletetuille uhreille, myös naisille sekä ilman huoltajaa oleville ja huoltajastaan eroon joutuneille alaikäisille, sekä varmistamaan, että suojissa on riittävästi paikkoja; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vastaanottopalveluissa on sukupuolinäkökohtiin perehtynyttä henkilöstöä, ja tarjoamaan asianmukaista tukea ja rahoitusta uhrien parissa työskenteleville kansalaisyhteiskunnan järjestöille; |
| --- | --- |

36.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan riittävästi resursseja ja erityispalveluja ihmiskaupan tosiasiallisille ja oletetuille uhreille, myös naisille sekä ilman huoltajaa oleville ja huoltajastaan eroon joutuneille alaikäisille, sekä varmistamaan, että suojissa on riittävästi paikkoja; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vastaanottopalveluissa on sukupuolinäkökohtiin perehtynyttä henkilöstöä, ja tarjoamaan asianmukaista tukea ja rahoitusta uhrien parissa työskenteleville kansalaisyhteiskunnan järjestöille;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan ihmiskaupan uhrien oikeuden perhe-elämään ja arvioimaan mahdollisuutta ulottaa uhreille myönnetty kansainvälinen suojelu koskemaan myös heidän perheenjäseniään; kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan perheenyhdistämismenettelyjä, jotka koskevat uhrien perheenjäseniä, jotka ovat vaarassa lähtömaassa; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan ihmiskaupan uhrien oikeuden perhe-elämään ja arvioimaan mahdollisuutta ulottaa uhreille myönnetty kansainvälinen suojelu koskemaan myös heidän perheenjäseniään; kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan perheenyhdistämismenettelyjä, jotka koskevat uhrien perheenjäseniä, jotka ovat vaarassa lähtömaassa;

| 38. | korostaa tarvetta perustaa kansallisia mekanismeja tietojen keräämiseksi kansainvälistä suojelua koskevissa menettelyissä olevista ihmiskaupan uhreista, jotta voidaan varmistaa todettujen tapausten seuranta; |
| --- | --- |

38.

korostaa tarvetta perustaa kansallisia mekanismeja tietojen keräämiseksi kansainvälistä suojelua koskevissa menettelyissä olevista ihmiskaupan uhreista, jotta voidaan varmistaa todettujen tapausten seuranta;

| 39. | pitää huolestuttavana sitä, että toipumis- ja harkinta-aika on riippuvainen uhrin yhteistyöstä tutkinnan aikana ja että sen myöntävät lainvalvontaviranomaiset; pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa (35) toipumis- ja harkinta-aikaa ei myönnetä ihmiskaupan uhreille, jotka ovat EU:n ja/tai ETA:n kansalaisia, eikä turvapaikanhakijoille; kehottaa komissiota seuraamaan käytettävissä olevien oikeudellisten ratkaisujen täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden tasolla ja erityisesti toipumis- ja harkinta-ajan myöntämistä; |
| --- | --- |

39.

pitää huolestuttavana sitä, että toipumis- ja harkinta-aika on riippuvainen uhrin yhteistyöstä tutkinnan aikana ja että sen myöntävät lainvalvontaviranomaiset; pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa (35

| 40. | huomauttaa, että Europolin mukaan samat rikollisjärjestöt ovat joskus vastuussa muuttajien salakuljetuksesta ja ihmiskaupasta (36) ja että tutkimukset osoittavat, että ihmiskauppiaat ottavat yhä useammin hyväksikäytön kohteeksi muuttajia ja turvapaikanhakijoita EU:ssa (37); korostaa ennaltaehkäisyn merkitystä sekä ihmiskaupan torjuntaa toimittaessa yhteistyössä kolmansien maiden, sekä lähtö- että kauttakulkumaiden, kanssa salakuljetuksen torjunnassa ja sitä, että on tärkeää suojella ihmiskaupan uhreja ja varmistaa kattavat tuki-, uudelleenkotoutus- ja kuntoutusohjelmat; |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että Europolin mukaan samat rikollisjärjestöt ovat joskus vastuussa muuttajien salakuljetuksesta ja ihmiskaupasta (36

37

| 41. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että turvapaikanhakijoiden turvallisten ja laillisten maahantuloreittien puute lisää heidän alttiuttaan ihmiskaupalle, sillä heidän hyväksikäyttönsä on mahdollista sekä kauttakulun aikana että saapumisen yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan lisää turvallisia ja laillisia muuttoreittejä, kuten humanitaarisia viisumeita, haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden hyväksikäytön ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

41.

muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että turvapaikanhakijoiden turvallisten ja laillisten maahantuloreittien puute lisää heidän alttiuttaan ihmiskaupalle, sillä heidän hyväksikäyttönsä on mahdollista sekä kauttakulun aikana että saapumisen yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan lisää turvallisia ja laillisia muuttoreittejä, kuten humanitaarisia viisumeita, haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden hyväksikäytön ehkäisemiseksi;

| 42. | toteaa, että paperittomuus tai riippuvuusasema lisää uhriksi joutumisen todennäköisyyttä ja vähentää todennäköisyyttä, että uhrit hakevat apua tai ilmoittavat hyväksikäytöstä maahanmuuttoon liittyvien seurausten pelossa, mikä asettaa heidät alttiiksi riistolle ja hyväksikäytölle; toteaa, että ihmiskauppaa koskevan kansallisen lainsäädännön ja politiikan kattavuuden ja täytäntöönpanon merkittävät puutteet antavat ihmiskauppaan syyllistyville lisää mahdollisuuksia käyttää hyväksi maassa luvattomasti oleskelevia uhreja ja jättävät suuria ihmisryhmiä muita alttiimmiksi hyväksikäytölle; kehottaa jäsenvaltioita irrottamaan muuttoliikkeen valvontatoimet lainvalvontatoimista; korostaa, että olisi otettava käyttöön turvallisia ilmoitusmekanismeja ja tehokkaita valitusmekanismeja haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä varten; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että paperittomuus tai riippuvuusasema lisää uhriksi joutumisen todennäköisyyttä ja vähentää todennäköisyyttä, että uhrit hakevat apua tai ilmoittavat hyväksikäytöstä maahanmuuttoon liittyvien seurausten pelossa, mikä asettaa heidät alttiiksi riistolle ja hyväksikäytölle; toteaa, että ihmiskauppaa koskevan kansallisen lainsäädännön ja politiikan kattavuuden ja täytäntöönpanon merkittävät puutteet antavat ihmiskauppaan syyllistyville lisää mahdollisuuksia käyttää hyväksi maassa luvattomasti oleskelevia uhreja ja jättävät suuria ihmisryhmiä muita alttiimmiksi hyväksikäytölle; kehottaa jäsenvaltioita irrottamaan muuttoliikkeen valvontatoimet lainvalvontatoimista; korostaa, että olisi otettava käyttöön turvallisia ilmoitusmekanismeja ja tehokkaita valitusmekanismeja haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä varten;

Lapsikauppa

Lapsikauppa

| 43. | panee merkille, että lähes neljännes kaikista uhreista EU:ssa on lapsia ja että suurin osa lapsiuhreista (78 prosenttia) EU:ssa on tyttöjä; huomauttaa, että lähes 75 prosenttia kaikista lapsiuhreista EU:ssa oli EU:n kansalaisia; on erityisen huolissaan väkivallasta, hyväksikäytöstä ja riistosta, jota erityisesti seksuaalista hyväksikäyttöä varten kaupatut lapsiuhrit kokevat EU:ssa (38); |
| --- | --- |

43.

panee merkille, että lähes neljännes kaikista uhreista EU:ssa on lapsia ja että suurin osa lapsiuhreista (78 prosenttia) EU:ssa on tyttöjä; huomauttaa, että lähes 75 prosenttia kaikista lapsiuhreista EU:ssa oli EU:n kansalaisia; on erityisen huolissaan väkivallasta, hyväksikäytöstä ja riistosta, jota erityisesti seksuaalista hyväksikäyttöä varten kaupatut lapsiuhrit kokevat EU:ssa (38

| 44. | muistuttaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus kiinnittää erityistä huomiota ihmiskaupan lapsiuhreihin ja asettaa lapsen etu kaikissa toimissa etusijalle; korostaa ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden lasten kärsimää ruumiillista ja henkistä vahinkoa ja heidän lisääntynyttä alttiuttaan hyväksikäytölle; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vahvat lastensuojelutoimet, lapsuutta koskevan olettaman ja lapsen iän arvioinnin, suojelun ennen rikosoikeudenkäyntiä ja sen aikana, avun saamisen ilman ehtoja, korvaukset, rankaisematta jättämisen, lapsiuhrin perheenjäsenen avustamisen ja tukemisen sekä ennaltaehkäisyn; |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus kiinnittää erityistä huomiota ihmiskaupan lapsiuhreihin ja asettaa lapsen etu kaikissa toimissa etusijalle; korostaa ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden lasten kärsimää ruumiillista ja henkistä vahinkoa ja heidän lisääntynyttä alttiuttaan hyväksikäytölle; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vahvat lastensuojelutoimet, lapsuutta koskevan olettaman ja lapsen iän arvioinnin, suojelun ennen rikosoikeudenkäyntiä ja sen aikana, avun saamisen ilman ehtoja, korvaukset, rankaisematta jättämisen, lapsiuhrin perheenjäsenen avustamisen ja tukemisen sekä ennaltaehkäisyn;

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita keskittymään lapsiuhrien tunnistamiseen ja siihen, että heitä autetaan käyttämään oikeuksiaan; korostaa, että lapsiuhreille, myös ilman huoltajaa oleville lapsiuhreille, on välittömästi nimitettävä hyvin koulutetut ja asianmukaista tukea saavat holhoojat, myös tilapäiset holhoojat hätätoimenpiteenä, ja korostaa lapsiystävällisten oikeus- ja asiantuntijapalvelujen merkitystä; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä riittävän ja asianmukaisen koulutuksen, erityisesti oikeudellisen ja psykologisen koulutuksen, varmistamiseksi niille, jotka työskentelevät ihmiskaupan lapsiuhrien kanssa, sekä lisäämään holhoojien määrää järjestämällä valistuskampanjoita; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita keskittymään lapsiuhrien tunnistamiseen ja siihen, että heitä autetaan käyttämään oikeuksiaan; korostaa, että lapsiuhreille, myös ilman huoltajaa oleville lapsiuhreille, on välittömästi nimitettävä hyvin koulutetut ja asianmukaista tukea saavat holhoojat, myös tilapäiset holhoojat hätätoimenpiteenä, ja korostaa lapsiystävällisten oikeus- ja asiantuntijapalvelujen merkitystä; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä riittävän ja asianmukaisen koulutuksen, erityisesti oikeudellisen ja psykologisen koulutuksen, varmistamiseksi niille, jotka työskentelevät ihmiskaupan lapsiuhrien kanssa, sekä lisäämään holhoojien määrää järjestämällä valistuskampanjoita;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että konsulaattihenkilöstö kiinnittää erityistä huomiota alaikäisten henkilöllisyyden asianmukaiseen todentamiseen ja heidän yhteyteensä huoltajana tai laillisena holhoojana toimivaan henkilöön tai toimiviin henkilöihin, kun he ottavat alaikäisen biometriset tiedot viisumihakemusmenettelyssä; kehottaa komissiota tiiviissä yhteistyössä Europolin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa sekä jäsenvaltioita tarjoamaan kansallisille, paikallisille ja alueellisille viranomaisille kohdennettua ja tehokasta koulutusta ja tietoa ihmiskauppiaiden käyttämistä menetelmistä lapsikaupan estämiseksi; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että konsulaattihenkilöstö kiinnittää erityistä huomiota alaikäisten henkilöllisyyden asianmukaiseen todentamiseen ja heidän yhteyteensä huoltajana tai laillisena holhoojana toimivaan henkilöön tai toimiviin henkilöihin, kun he ottavat alaikäisen biometriset tiedot viisumihakemusmenettelyssä; kehottaa komissiota tiiviissä yhteistyössä Europolin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa sekä jäsenvaltioita tarjoamaan kansallisille, paikallisille ja alueellisille viranomaisille kohdennettua ja tehokasta koulutusta ja tietoa ihmiskauppiaiden käyttämistä menetelmistä lapsikaupan estämiseksi;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjuntaa koskevan direktiivin ja tehostamaan poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemiseksi ja torjumiseksi EU:n tasolla; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja EU:n virastojen, erityisesti Europolin ja Eurojustin, kanssa, tehostamaan tietojenvaihtoa ja tukemaan rajatylittäviä tutkintatoimia; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjuntaa koskevan direktiivin ja tehostamaan poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemiseksi ja torjumiseksi EU:n tasolla; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja EU:n virastojen, erityisesti Europolin ja Eurojustin, kanssa, tehostamaan tietojenvaihtoa ja tukemaan rajatylittäviä tutkintatoimia;

| 48. | panee erittäin huolestuneena merkille lasten seksuaalisen hyväksikäytön yleisyyden ja lapsikaupan ja lasten seksuaalisen riiston toistuvuuden ja normalisoinnin ja kehottaa verkkoalustoja toteuttamaan asianmukaisia toimia, jotta estetään lasten hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin tuleminen saataville; |
| --- | --- |

48.

panee erittäin huolestuneena merkille lasten seksuaalisen hyväksikäytön yleisyyden ja lapsikaupan ja lasten seksuaalisen riiston toistuvuuden ja normalisoinnin ja kehottaa verkkoalustoja toteuttamaan asianmukaisia toimia, jotta estetään lasten hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin tuleminen saataville;

| 49. | panee merkille sellaisten keinojen kuin internetin ja sosiaalisen median käytön mahdollisten uhrien värväämisessä ja houkuttelemisessa; kehottaa internetalustoja kiinnittämään erityistä huomiota asianmukaisten välineiden kehittämiseen; kehottaa käsittelemään tällaista verkkoväkivallan keinojen käyttöä uudessa digitaalisia palveluja koskevassa säädöksessä; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tunnistamismallin sekä varhaista tukea ja apua verkossa tapahtuvan seksuaalinen riiston ja hyväksikäytön uhreiksi joutuneille lapsille sekä valistusohjelmia ja lapsiystävällisiä ilmoittamismekanismeja; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan lisää toimia näiden verkkorikosten torjumiseksi ja vahvistamaan ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä; muistuttaa siksi tarpeesta kehittää lainvalvonta- ja lastensuojeluviranomaisten keskinäistä rajatylittävää yhteistyötä ja vaihtoa ja kehittää nopeaa perheiden jäljittämistä ja vaihtoehtoisia hoitojärjestelyjä ilman huoltajaa oleville alaikäisille; |
| --- | --- |

49.

panee merkille sellaisten keinojen kuin internetin ja sosiaalisen median käytön mahdollisten uhrien värväämisessä ja houkuttelemisessa; kehottaa internetalustoja kiinnittämään erityistä huomiota asianmukaisten välineiden kehittämiseen; kehottaa käsittelemään tällaista verkkoväkivallan keinojen käyttöä uudessa digitaalisia palveluja koskevassa säädöksessä; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tunnistamismallin sekä varhaista tukea ja apua verkossa tapahtuvan seksuaalinen riiston ja hyväksikäytön uhreiksi joutuneille lapsille sekä valistusohjelmia ja lapsiystävällisiä ilmoittamismekanismeja; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan lisää toimia näiden verkkorikosten torjumiseksi ja vahvistamaan ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä; muistuttaa siksi tarpeesta kehittää lainvalvonta- ja lastensuojeluviranomaisten keskinäistä rajatylittävää yhteistyötä ja vaihtoa ja kehittää nopeaa perheiden jäljittämistä ja vaihtoehtoisia hoitojärjestelyjä ilman huoltajaa oleville alaikäisille;

| 50. | huomauttaa, että lapsiuhrit tarvitsevat erityistukea, jossa otetaan huomioon heidän etunsa ja erityiset haavoittuvuutensa; kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että lapsiuhrien kanssa tekemisissä olevat ammattilaiset, kuten lainvalvontahenkilöstö, rajavartijat, virkamiehet sekä oikeuslaitoksen ja sosiaali- ja terveysalan työntekijät, mukaan lukien nuorisotyöntekijät, saavat riittävän koulutuksen ihmiskaupan lapsiuhrien tunnistamiseksi, tukemiseksi ja ohjaamiseksi; panee merkille, että lainvalvontaviranomaisten erikoisryhmät, jotka on koulutettu lasten kuulemisten audiovisuaaliseen tallentamiseen, eivät osallistu järjestään kaikkien ihmiskaupan lapsiuhrien kuulemisiin; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tästä vakiokäytännön ja kouluttamaan lainvalvontahenkilöstöä tällaiseen lapsiystävälliseen kuulemiseen; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään vahvan koko ketjun kattavan lähestymistavan, jossa erityisten ihmiskaupan tukiyksiköiden, kuten ihmiskaupan uhrien tukemiseen ja vastaanottamiseen erikoistuneiden keskusten, ja yleisten nuorten tukiyksiköiden välillä on tiiviit yhteydet ja jolla vastataan jokaisen ihmiskaupan lapsiuhrin erityistarpeisiin; |
| --- | --- |

50.

huomauttaa, että lapsiuhrit tarvitsevat erityistukea, jossa otetaan huomioon heidän etunsa ja erityiset haavoittuvuutensa; kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että lapsiuhrien kanssa tekemisissä olevat ammattilaiset, kuten lainvalvontahenkilöstö, rajavartijat, virkamiehet sekä oikeuslaitoksen ja sosiaali- ja terveysalan työntekijät, mukaan lukien nuorisotyöntekijät, saavat riittävän koulutuksen ihmiskaupan lapsiuhrien tunnistamiseksi, tukemiseksi ja ohjaamiseksi; panee merkille, että lainvalvontaviranomaisten erikoisryhmät, jotka on koulutettu lasten kuulemisten audiovisuaaliseen tallentamiseen, eivät osallistu järjestään kaikkien ihmiskaupan lapsiuhrien kuulemisiin; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tästä vakiokäytännön ja kouluttamaan lainvalvontahenkilöstöä tällaiseen lapsiystävälliseen kuulemiseen; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään vahvan koko ketjun kattavan lähestymistavan, jossa erityisten ihmiskaupan tukiyksiköiden, kuten ihmiskaupan uhrien tukemiseen ja vastaanottamiseen erikoistuneiden keskusten, ja yleisten nuorten tukiyksiköiden välillä on tiiviit yhteydet ja jolla vastataan jokaisen ihmiskaupan lapsiuhrin erityistarpeisiin;

| 51. | toteaa, että romanilapset ovat erityisen alttiita hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle ja suuressa vaarassa joutua seksuaalisen hyväksikäytön, työvoiman riistämisen ja kerjäämiseen pakottamisen uhreiksi; |
| --- | --- |

51.

toteaa, että romanilapset ovat erityisen alttiita hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle ja suuressa vaarassa joutua seksuaalisen hyväksikäytön, työvoiman riistämisen ja kerjäämiseen pakottamisen uhreiksi;

| 52. | suhtautuu myönteisesti komission päätökseen sisällyttää lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamisesta 24. heinäkuuta 2020 annettuun EU:n strategiaan mahdollisuuden perustaa lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemisen ja torjumisen eurooppalainen keskus, kuten lasten oikeuksista 26. marraskuuta 2019 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa kehotettiin, ja toteaa, että se muodostaisi kulmakiven koordinoidulle ja useiden sidosryhmien eurooppalaiselle toimintamallille, jonka pohjalta ehkäistään ja torjutaan lasten hyväksikäyttöä ja tuetaan uhreja; |
| --- | --- |

52.

suhtautuu myönteisesti komission päätökseen sisällyttää lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamisesta 24. heinäkuuta 2020 annettuun EU:n strategiaan mahdollisuuden perustaa lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemisen ja torjumisen eurooppalainen keskus, kuten lasten oikeuksista 26. marraskuuta 2019 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa kehotettiin, ja toteaa, että se muodostaisi kulmakiven koordinoidulle ja useiden sidosryhmien eurooppalaiselle toimintamallille, jonka pohjalta ehkäistään ja torjutaan lasten hyväksikäyttöä ja tuetaan uhreja;

| 53. | toteaa, että lapsiin ja erityisesti ilman huoltajaa oleviin ja huoltajastaan eroon joutuneisiin muuttajalapsiin kohdistuu muuttoliikkeen yhteydessä edelleen suuri väkivallan, ihmiskaupan ja hyväksikäytön riski EU:hun suuntaavilla ja sen sisällä kulkevilla muuttoreiteillä; toteaa, että tytöt ovat vaarassa joutua seksuaalinen hyväksikäytön ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi muuttoreitin alusta loppuun; edellyttää, että jäsenvaltiot tarjoavat ilman huoltajaa oleville ihmiskaupan lapsiuhreille apu-, tuki- ja suojelutoimenpiteitä, joilla vastataan heidän erityistarpeisiinsa, osoittavat heille holhoojan heti heidän saavuttuaan ja tarjoavat heille asianmukaiset ja sopivat elinolot; muistuttaa, että tällaisissa toimenpiteissä olisi otettava huomioon ilman huoltajaa olevien lasten etu sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä; tuomitsee sen, että jotkin jäsenvaltiot ovat käyttäneet ilman huoltajaa olevien alaikäisten ”suojelemiseksi” säilöönottoa, myös poliisin pidätysselleissä; muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi tutkittava vaihtoehtoja säilöönotolle, erityisesti lasten säilöönotolle; muistuttaa, että säilöönotto ei koskaan ole lapsen edun mukaista ja että jäsenvaltioiden olisi tarjottava lapsiystävällistä majoitusta, johon ei liity vapaudenmenetystä; |
| --- | --- |

53.

toteaa, että lapsiin ja erityisesti ilman huoltajaa oleviin ja huoltajastaan eroon joutuneisiin muuttajalapsiin kohdistuu muuttoliikkeen yhteydessä edelleen suuri väkivallan, ihmiskaupan ja hyväksikäytön riski EU:hun suuntaavilla ja sen sisällä kulkevilla muuttoreiteillä; toteaa, että tytöt ovat vaarassa joutua seksuaalinen hyväksikäytön ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi muuttoreitin alusta loppuun; edellyttää, että jäsenvaltiot tarjoavat ilman huoltajaa oleville ihmiskaupan lapsiuhreille apu-, tuki- ja suojelutoimenpiteitä, joilla vastataan heidän erityistarpeisiinsa, osoittavat heille holhoojan heti heidän saavuttuaan ja tarjoavat heille asianmukaiset ja sopivat elinolot; muistuttaa, että tällaisissa toimenpiteissä olisi otettava huomioon ilman huoltajaa olevien lasten etu sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä; tuomitsee sen, että jotkin jäsenvaltiot ovat käyttäneet ilman huoltajaa olevien alaikäisten ”suojelemiseksi” säilöönottoa, myös poliisin pidätysselleissä; muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi tutkittava vaihtoehtoja säilöönotolle, erityisesti lasten säilöönotolle; muistuttaa, että säilöönotto ei koskaan ole lapsen edun mukaista ja että jäsenvaltioiden olisi tarjottava lapsiystävällistä majoitusta, johon ei liity vapaudenmenetystä;

| 54. | toteaa, että ihmiskauppiaat ovat usein etsineet mahdollisia uhreja vastaanottokeskuksista ja järjestäneet sieltä kuljetuksen hyväksikäyttöpaikkaan ja että asianomaisten viranomaisten ja muiden toimivaltaisten toimijoiden on siksi oltava jäsenvaltioissa erityisen valppaina ja valvottava ja suojeltava kyseisiä keskuksia kiinnittäen erityistä huomiota kaikkiin haavoittuvimpiin ihmisiin, kuten lapsiin, sekä vahvistamaan heidän suojeluaan sekä tarjoamalla heille tietoa että voimaannuttamalla heitä lisäämällä tietoisuutta kouluissa, nuorisokeskuksissa ja nuorisojärjestöissä; korostaa, että tarvitaan koordinoitua eurooppalaista lähestymistapaa kadonneiden ilman huoltajaa olevien muuttajalasten löytämiseksi ja suojelemiseksi; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että ihmiskauppiaat ovat usein etsineet mahdollisia uhreja vastaanottokeskuksista ja järjestäneet sieltä kuljetuksen hyväksikäyttöpaikkaan ja että asianomaisten viranomaisten ja muiden toimivaltaisten toimijoiden on siksi oltava jäsenvaltioissa erityisen valppaina ja valvottava ja suojeltava kyseisiä keskuksia kiinnittäen erityistä huomiota kaikkiin haavoittuvimpiin ihmisiin, kuten lapsiin, sekä vahvistamaan heidän suojeluaan sekä tarjoamalla heille tietoa että voimaannuttamalla heitä lisäämällä tietoisuutta kouluissa, nuorisokeskuksissa ja nuorisojärjestöissä; korostaa, että tarvitaan koordinoitua eurooppalaista lähestymistapaa kadonneiden ilman huoltajaa olevien muuttajalasten löytämiseksi ja suojelemiseksi;

Rikosoikeusjärjestelmien tehokkuus ja uhrien palvelujen käytön kriminalisointi

Rikosoikeusjärjestelmien tehokkuus ja uhrien palvelujen käytön kriminalisointi

| 55. | panee merkille ihmiskaupparikoksiin liittyvien syytteiden ja tuomioiden vähäisen määrän; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä ihmiskauppatapausten tutkinnan parantamiseksi ja nopeuttamiseksi tehostetuilla kansallisilla ja kansainvälisillä poliisitoimilla ja ottamaan käyttöön tiukkoja rikosoikeudellisia seuraamuksia ihmiskaupparikoksista; korostaa, että nykyiset kansalliset seuraamukset ja niiden täytäntöönpanotavat ovat edelleen varsin erilaisia eri jäsenvaltioissa; korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota aliraportoituihin ja alitutkittuihin aloihin, erityisesti kausi- ja tilapäistyövoiman käyttöön alhaisen osaamistason ja tulotason aloilla, esimerkiksi työvoiman riistämiseen maatalousalalla; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan rankaisemattomuutta yhteistyössä jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja muiden kumppanien kanssa toteutetulla asianomaisten EU:n virastojen välisellä koordinoidulla lähestymistavalla; toteaa, että näin voidaan lisätä tutkinta- ja syytetoimien tehokkuutta, kun voidaan muun muassa käyttää tehokkaasti Europolin ja Eurojustin ja muiden vastaavien virastojen nykyisiä alustoja; kehottaa siksi vakavan rikollisuuden, myös ihmiskaupan, ehkäisemisestä, paljastamisesta tai tutkinnasta tai siihen liittyvistä syytetoimista vastaavia toimivaltaisia viranomaisia käyttämään laaja-alaisia tietojärjestelmiä, kuten Schengenin tietojärjestelmää (SIS II), niiden tukemiseksi asiaa koskevassa lainsäädännössä vahvistettujen säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

55.

panee merkille ihmiskaupparikoksiin liittyvien syytteiden ja tuomioiden vähäisen määrän; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä ihmiskauppatapausten tutkinnan parantamiseksi ja nopeuttamiseksi tehostetuilla kansallisilla ja kansainvälisillä poliisitoimilla ja ottamaan käyttöön tiukkoja rikosoikeudellisia seuraamuksia ihmiskaupparikoksista; korostaa, että nykyiset kansalliset seuraamukset ja niiden täytäntöönpanotavat ovat edelleen varsin erilaisia eri jäsenvaltioissa; korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota aliraportoituihin ja alitutkittuihin aloihin, erityisesti kausi- ja tilapäistyövoiman käyttöön alhaisen osaamistason ja tulotason aloilla, esimerkiksi työvoiman riistämiseen maatalousalalla; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan rankaisemattomuutta yhteistyössä jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja muiden kumppanien kanssa toteutetulla asianomaisten EU:n virastojen välisellä koordinoidulla lähestymistavalla; toteaa, että näin voidaan lisätä tutkinta- ja syytetoimien tehokkuutta, kun voidaan muun muassa käyttää tehokkaasti Europolin ja Eurojustin ja muiden vastaavien virastojen nykyisiä alustoja; kehottaa siksi vakavan rikollisuuden, myös ihmiskaupan, ehkäisemisestä, paljastamisesta tai tutkinnasta tai siihen liittyvistä syytetoimista vastaavia toimivaltaisia viranomaisia käyttämään laaja-alaisia tietojärjestelmiä, kuten Schengenin tietojärjestelmää (SIS II), niiden tukemiseksi asiaa koskevassa lainsäädännössä vahvistettujen säännösten mukaisesti;

| 56. | huomauttaa, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole ottaneet käyttöön ihmiskaupan vastaisen direktiivin 18 artiklan mukaista lainsäädäntöä (39); toteaa, että uhreilta vaadittujen palvelujen käytön kriminalisoimiseen liittyvä kirjava lainsäädäntöympäristö haittaa toimia kysynnän vähentämiseksi; pitää valitettavana, että uhrien palvelujen tietoiseen käyttöön ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvien syytteiden ja tuomioiden määrä on EU:ssa alhainen; kehottaa jälleen jäsenvaltioita kriminalisoimaan kiireellisesti ihmiskaupan uhrien palvelujen tietoisen käytön; |
| --- | --- |

56.

huomauttaa, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole ottaneet käyttöön ihmiskaupan vastaisen direktiivin 18 artiklan mukaista lainsäädäntöä (39

| 57. | korostaa, että EU:n lainvalvontaviranomaisten kannalta on ratkaisevan tärkeää kehittää tehokkaita ja laajennettuja analyyttisiä valmiuksia jatkuvasti lisääntyvien verkon välityksellä toteutettavan ihmiskaupan rikosmallien torjumiseksi; kehottaa komissiota antamaan EU:n virastoille, kuten Europolille, sekä asianomaisten EU:n alakohtaisten rahastojen, kuten ISF:n, kautta jäsenvaltioille taloudellista tukea, jolla varmistetaan mahdollisimman korkeat analyyttiset standardit ja asianmukaiset välineet jatkuvasti monimutkaisemmiksi muuttuvien tietomäärien käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että EU:n lainvalvontaviranomaisten kannalta on ratkaisevan tärkeää kehittää tehokkaita ja laajennettuja analyyttisiä valmiuksia jatkuvasti lisääntyvien verkon välityksellä toteutettavan ihmiskaupan rikosmallien torjumiseksi; kehottaa komissiota antamaan EU:n virastoille, kuten Europolille, sekä asianomaisten EU:n alakohtaisten rahastojen, kuten ISF:n, kautta jäsenvaltioille taloudellista tukea, jolla varmistetaan mahdollisimman korkeat analyyttiset standardit ja asianmukaiset välineet jatkuvasti monimutkaisemmiksi muuttuvien tietomäärien käsittelemiseksi;

| 58. | toteaa, että naisia rangaistaan suhteettomasti heidän sosioekonomisen tilanteensa tai maahanmuuttaja-asemansa vuoksi eikä heillä ole yhdenvertaista oikeussuojaa, mikä johtuu sukupuolistereotypioista, syrjivistä laeista, risteävästä tai moninkertaisesta syrjinnästä sekä menettelyjä ja todisteita koskevista vaatimuksista ja käytännöistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että oikeussuoja on fyysisesti, taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti kaikkien naisten saatavilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan naisten oikeussuojan saatavuuden esteisiin; |
| --- | --- |

58.

toteaa, että naisia rangaistaan suhteettomasti heidän sosioekonomisen tilanteensa tai maahanmuuttaja-asemansa vuoksi eikä heillä ole yhdenvertaista oikeussuojaa, mikä johtuu sukupuolistereotypioista, syrjivistä laeista, risteävästä tai moninkertaisesta syrjinnästä sekä menettelyjä ja todisteita koskevista vaatimuksista ja käytännöistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että oikeussuoja on fyysisesti, taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti kaikkien naisten saatavilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan naisten oikeussuojan saatavuuden esteisiin;

| 59. | pitää valitettavana, että ehdot, joiden mukaan uhri saa ihmiskaupan uhrin virallisen aseman, ovat usein liian tiukkoja, erityisesti alaikäisten ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien uhrien osalta, jotka ovat taloudellisesti ja henkisesti riippuvaisia ihmiskauppiaista; pitää valitettavana, että uhrit saavat edelleen rikossyytteitä ja tuomioita rikoksista, jotka heidät on pakotettu tekemään ja jotka usein liittyvät heidän laittomaan maahantuloonsa jäsenvaltion alueelle, mikä on ihmiskaupassa tyypillistä; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään selkeät säännökset, joilla suojellaan ihmiskaupan uhreja syytteeseen asettamiselta tai rankaisemiselta sekä erotetaan uhrien suojelu yhteistyöstä lainvalvontaviranomaisten kanssa, jossa koko todistustaakka on nyt uhrilla; pyytää jäsenvaltioita sen sijaan täyttämään uhrien psykologista tukea koskevat tarpeet; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan ihmiskaupan vastaisen direktiivin 11 artiklan mukaisesti, että uhrille annettavan avun ja tuen ehtona ei ole uhrin valmius toimia yhteistyössä rikostutkinnassa, syytetoimien yhteydessä tai oikeudenkäynnissä; |
| --- | --- |

59.

pitää valitettavana, että ehdot, joiden mukaan uhri saa ihmiskaupan uhrin virallisen aseman, ovat usein liian tiukkoja, erityisesti alaikäisten ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien uhrien osalta, jotka ovat taloudellisesti ja henkisesti riippuvaisia ihmiskauppiaista; pitää valitettavana, että uhrit saavat edelleen rikossyytteitä ja tuomioita rikoksista, jotka heidät on pakotettu tekemään ja jotka usein liittyvät heidän laittomaan maahantuloonsa jäsenvaltion alueelle, mikä on ihmiskaupassa tyypillistä; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään selkeät säännökset, joilla suojellaan ihmiskaupan uhreja syytteeseen asettamiselta tai rankaisemiselta sekä erotetaan uhrien suojelu yhteistyöstä lainvalvontaviranomaisten kanssa, jossa koko todistustaakka on nyt uhrilla; pyytää jäsenvaltioita sen sijaan täyttämään uhrien psykologista tukea koskevat tarpeet; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan ihmiskaupan vastaisen direktiivin 11 artiklan mukaisesti, että uhrille annettavan avun ja tuen ehtona ei ole uhrin valmius toimia yhteistyössä rikostutkinnassa, syytetoimien yhteydessä tai oikeudenkäynnissä;

| 60. | pitää valitettavana, että ihmiskaupan uhrien henkilöllisyyttä koskevat tiedot näkyvät poliisiraporteissa ja tulevat ilmi oikeudenkäynnin aikana, minkä vuoksi uhrien on vaikea puhua tai heitä on vaikea suojella kostolta; kannustaa jäsenvaltioita säilyttämään uhrien nimet ja muut henkilöllisyystiedot erillisissä asiakirjoissa siten, että ne ovat poliisin ja syyttäjän saatavilla mutta niitä ei luovuteta ihmiskaupasta epäillyille tai heidän asianajajilleen ja kunnioitetaan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; |
| --- | --- |

60.

pitää valitettavana, että ihmiskaupan uhrien henkilöllisyyttä koskevat tiedot näkyvät poliisiraporteissa ja tulevat ilmi oikeudenkäynnin aikana, minkä vuoksi uhrien on vaikea puhua tai heitä on vaikea suojella kostolta; kannustaa jäsenvaltioita säilyttämään uhrien nimet ja muut henkilöllisyystiedot erillisissä asiakirjoissa siten, että ne ovat poliisin ja syyttäjän saatavilla mutta niitä ei luovuteta ihmiskaupasta epäillyille tai heidän asianajajilleen ja kunnioitetaan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin;

| 61. | korostaa taloudellisen tutkinnan ja rahavirtojen seuraamisen merkitystä keskeisenä strategiana ihmiskaupasta hyötyvien järjestäytyneiden rikollisverkostojen tutkinnassa ja niihin liittyvissä syytetoimissa; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään taloudellisia tutkintoja ja tekemään yhteistyötä rahanpesun asiantuntijoiden kanssa, kun ne käynnistävät uusia ihmiskauppaa koskevia tutkintoja; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan ihmiskauppaan osallistuneiden henkilöiden varojen jäädyttämiseen ja menetetyksi tuomitsemiseen sekä korvausten maksamiseen uhreille liittyvää yhteistyötä muun muassa käyttämällä menetetyksi tuomitun rikosten tuottaman hyödyn uhrien auttamisen ja suojelun tukemiseen, mihin kannustetaan ihmiskauppadirektiivin johdanto-osan 13 kappaleessa; kehottaa komissiota arvioimaan ja edistämään olemassa olevan oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön sekä käytettävissä olevien välineiden käyttöä, kuten tuomioistuinten päätösten vastavuoroista tunnustamista, yhteisiä tutkintaryhmiä sekä eurooppalaista tutkintamääräystä; kehottaa tässä yhteydessä soveltamaan tehostettua kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla pyritään edistämään yhteistä ajattelua kaikilla aloilla, kuten muuttoliike, työllisyys, työterveys ja -turvallisuus ja monet muut alat; |
| --- | --- |

61.

korostaa taloudellisen tutkinnan ja rahavirtojen seuraamisen merkitystä keskeisenä strategiana ihmiskaupasta hyötyvien järjestäytyneiden rikollisverkostojen tutkinnassa ja niihin liittyvissä syytetoimissa; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään taloudellisia tutkintoja ja tekemään yhteistyötä rahanpesun asiantuntijoiden kanssa, kun ne käynnistävät uusia ihmiskauppaa koskevia tutkintoja; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan ihmiskauppaan osallistuneiden henkilöiden varojen jäädyttämiseen ja menetetyksi tuomitsemiseen sekä korvausten maksamiseen uhreille liittyvää yhteistyötä muun muassa käyttämällä menetetyksi tuomitun rikosten tuottaman hyödyn uhrien auttamisen ja suojelun tukemiseen, mihin kannustetaan ihmiskauppadirektiivin johdanto-osan 13 kappaleessa; kehottaa komissiota arvioimaan ja edistämään olemassa olevan oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön sekä käytettävissä olevien välineiden käyttöä, kuten tuomioistuinten päätösten vastavuoroista tunnustamista, yhteisiä tutkintaryhmiä sekä eurooppalaista tutkintamääräystä; kehottaa tässä yhteydessä soveltamaan tehostettua kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla pyritään edistämään yhteistä ajattelua kaikilla aloilla, kuten muuttoliike, työllisyys, työterveys ja -turvallisuus ja monet muut alat;

Yhteistyö jäsenvaltioiden välillä ja EU:n virastojen kanssa

Yhteistyö jäsenvaltioiden välillä ja EU:n virastojen kanssa

| 62. | muistuttaa EU:n virastojen roolista uhrien varhaisessa tunnistamisessa ja ihmiskaupan torjunnassa; kehottaa lisäämään oikeus- ja sisäasioiden alan virastojen resursseja, jotta voidaan kouluttaa niiden henkilöstöä ja kehittää valmiuksien kehittämisvälineitä uhrien havaitsemista varten, mihin sisältyy asianmukaisen sukupuoli- ja lapsisensitiivistä lähestymistapaa koskevan koulutuksen saaneiden virkailijoiden nimittäminen, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin kohdistuu suuri määrä eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja; kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat sukupuoli- ja ihmisoikeusasiantuntemuksen valtavirtaistamiseksi lainvalvontaviranomaisten toiminnassa kaikkialla EU:ssa, muun muassa kehittämällä jatkuvia ohjelmia sukupuolten tasapuolisen edustuksen parantamiseksi päätöksentekoprosesseissa ja ihmiskauppaa käsittelevien oikeus- ja sisäasioiden alan virastojen henkilöstössä; |
| --- | --- |

62.

muistuttaa EU:n virastojen roolista uhrien varhaisessa tunnistamisessa ja ihmiskaupan torjunnassa; kehottaa lisäämään oikeus- ja sisäasioiden alan virastojen resursseja, jotta voidaan kouluttaa niiden henkilöstöä ja kehittää valmiuksien kehittämisvälineitä uhrien havaitsemista varten, mihin sisältyy asianmukaisen sukupuoli- ja lapsisensitiivistä lähestymistapaa koskevan koulutuksen saaneiden virkailijoiden nimittäminen, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin kohdistuu suuri määrä eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja; kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat sukupuoli- ja ihmisoikeusasiantuntemuksen valtavirtaistamiseksi lainvalvontaviranomaisten toiminnassa kaikkialla EU:ssa, muun muassa kehittämällä jatkuvia ohjelmia sukupuolten tasapuolisen edustuksen parantamiseksi päätöksentekoprosesseissa ja ihmiskauppaa käsittelevien oikeus- ja sisäasioiden alan virastojen henkilöstössä;

| 63. | suhtautuu myönteisesti siihen, että oikeus- ja sisäasioiden alan virastot ovat liittyneet yhteiseen julkilausumaan, jossa sitoudutaan tekemään yhteistyötä ihmiskaupan torjumiseksi; kehottaa samoin jäsenvaltioita lisäämään ihmiskaupan torjuntaan liittyvää rajatylittävää yhteistyötä ja tiedon jakamista asianomaisten EU:n virastojen, kuten Eurojustin, Europolin, perusoikeusviraston, Frontexin, CEPOLin, EIGEn ja EASOn, kanssa; |
| --- | --- |

63.

suhtautuu myönteisesti siihen, että oikeus- ja sisäasioiden alan virastot ovat liittyneet yhteiseen julkilausumaan, jossa sitoudutaan tekemään yhteistyötä ihmiskaupan torjumiseksi; kehottaa samoin jäsenvaltioita lisäämään ihmiskaupan torjuntaan liittyvää rajatylittävää yhteistyötä ja tiedon jakamista asianomaisten EU:n virastojen, kuten Eurojustin, Europolin, perusoikeusviraston, Frontexin, CEPOLin, EIGEn ja EASOn, kanssa;

| 64. | muistuttaa Eurojustin keskeisestä roolista monimutkaisiin tutkinta- ja syytetoimiin liittyvässä yhteistyössä ja niiden koordinoinnissa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten kesken muun muassa eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja eurooppalaisen tutkintamääräyksen sekä yhteisten tutkintaryhmien käytön avulla; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan ihmiskauppatapaukset entistä useammin ja nopeammin Eurojustin käsiteltäväksi oikeudellisten tutkinta- ja syytetoimien koordinoinnin tehostamiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä; kannustaa lisäämään yhteisten tutkintaryhmien käyttöä Eurojustin ja Europolin tuella, koska tämä oikeudellisen yhteistyön väline on osoittautunut erityisen tehokkaaksi ihmiskaupan torjunnassa; |
| --- | --- |

64.

muistuttaa Eurojustin keskeisestä roolista monimutkaisiin tutkinta- ja syytetoimiin liittyvässä yhteistyössä ja niiden koordinoinnissa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten kesken muun muassa eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja eurooppalaisen tutkintamääräyksen sekä yhteisten tutkintaryhmien käytön avulla; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan ihmiskauppatapaukset entistä useammin ja nopeammin Eurojustin käsiteltäväksi oikeudellisten tutkinta- ja syytetoimien koordinoinnin tehostamiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä; kannustaa lisäämään yhteisten tutkintaryhmien käyttöä Eurojustin ja Europolin tuella, koska tämä oikeudellisen yhteistyön väline on osoittautunut erityisen tehokkaaksi ihmiskaupan torjunnassa;

| 65. | kannustaa jäsenvaltioita lisäämään datan ja tietojen vaihtoa ihmiskaupan torjumiseksi käyttämällä Europolin asiaankuuluvia resursseja ja tietokantoja; |
| --- | --- |

65.

kannustaa jäsenvaltioita lisäämään datan ja tietojen vaihtoa ihmiskaupan torjumiseksi käyttämällä Europolin asiaankuuluvia resursseja ja tietokantoja;

| 66. | kehottaa CEPOLia tarjoamaan koulutusta toimivaltaisille lainvalvontaviranomaisille tutkintaan ja uhrien suojeluun liittyvien standardoitujen toimintatapojen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

66.

kehottaa CEPOLia tarjoamaan koulutusta toimivaltaisille lainvalvontaviranomaisille tutkintaan ja uhrien suojeluun liittyvien standardoitujen toimintatapojen varmistamiseksi;

Suositukset

Suositukset

| 67. | kehottaa komissiota tarkistamaan ihmiskaupan vastaista direktiiviä perusteellisen vaikutustenarvioinnin jälkeen, jotta voidaan tehostaa kaikkien ihmiskaupan muotojen, erityisesti sen laajimman muodon eli seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan, ehkäisemiseen ja torjuntaan ja niitä koskeviin syytetoimiin liittyviä toimenpiteitä, ottaa huomioon verkkoteknologian käyttö sekä ihmiskaupan leviämisessä että sen torjumisessa sekä tehostaa toimenpiteitä, jotka koskevat ennaltaehkäisyä ja uhrien varhaista tunnistamista sekä ehdoitta annettavan avun ja suojelun helppoa saatavuutta, samalla kun vahvistetaan horisontaalista sukupuoli- ja lapsisensitiivistä näkökulmaa kaikkiin ihmiskaupan muotoihin; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota tarkistamaan ihmiskaupan vastaista direktiiviä perusteellisen vaikutustenarvioinnin jälkeen, jotta voidaan tehostaa kaikkien ihmiskaupan muotojen, erityisesti sen laajimman muodon eli seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan, ehkäisemiseen ja torjuntaan ja niitä koskeviin syytetoimiin liittyviä toimenpiteitä, ottaa huomioon verkkoteknologian käyttö sekä ihmiskaupan leviämisessä että sen torjumisessa sekä tehostaa toimenpiteitä, jotka koskevat ennaltaehkäisyä ja uhrien varhaista tunnistamista sekä ehdoitta annettavan avun ja suojelun helppoa saatavuutta, samalla kun vahvistetaan horisontaalista sukupuoli- ja lapsisensitiivistä näkökulmaa kaikkiin ihmiskaupan muotoihin;

| 68. | kehottaa komissiota muuttamaan ihmiskaupan vastaista direktiiviä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot nimenomaisesti kriminalisoivat kaikkien ihmiskaupan uhrien tarjoamien palvelujen, joihin liittyy hyväksikäyttöä, tietoisen käytön, kuten ihmiskaupan vastaisen direktiivin 18 artiklassa ehdotetaan, ottaen huomioon tämän rikoksen vakavuus ja laajuus kaikkialla EU:ssa ja syytteiden vähäinen määrä; pitää valitettavana, että syyttäjäviranomaisten on vaikea todistaa, että henkilö on tiennyt käyttävänsä ihmiskaupan uhrin palveluja; korostaa, että todisteiden löytämisen vaikeus ei välttämättä ole pätevä syy olla kohtelematta tietyntyyppistä toimintaa rikoksena; toteaa, että rikosoikeudellisen vastuun rajoittaminen vain tilanteeseen, jossa käyttäjä on suoraan ja tosiasiallisesti tietoinen siitä, että henkilö on ihmiskaupan uhri, luo erittäin korkean kynnyksen syytteiden nostamiselle; katsoo, että tämän rikoksen kohdalla edellytettävää tiedon tasoa olisi tutkittava tarkasti; katsoo, että käyttäjän olisi osoitettava, että kaikki kohtuulliset toimet oli toteutettu uhrin tarjoamien palvelujen käytön välttämiseksi; on huolissaan siitä, että lainvalvontaviranomaisilla ei ole riittävästi tietoa ihmiskaupan uhrien tarjoamien palvelujen tietoisesta käytöstä, sekä kyseistä säännöstä koskevan oikeuskäytännön puuttumisesta ja käytettyjen henkilöresurssien riittämättömyydestä ja puutteellisuudesta; korostaa, että jäsenvaltioiden on tärkeä tehostaa pyrkimyksiään lisätä tutkinta- ja syytetoimien määrää ja keventää uhreihin ja heidän todistajanlausuntoihinsa kohdistuvaa taakkaa todistusaineiston keräämistä koskevien menettelyjen aikana; kehottaa antamaan tutkijoille, syyttäjille ja tuomareille säännöllistä ja räätälöityä koulutusta sekä käyttämään järjestelmällisesti talousrikostutkintaa ja muita tehokkaita tiedusteluun perustuvia tutkintavälineitä, jotka voivat tarjota uhrien todistajanlausuntojen lisäksi käytettäviä erilaisia todisteita; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan riittävästi taloudellisia ja henkilöresursseja siihen, että tätä rikosta voidaan torjua asianmukaisesti; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota muuttamaan ihmiskaupan vastaista direktiiviä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot nimenomaisesti kriminalisoivat kaikkien ihmiskaupan uhrien tarjoamien palvelujen, joihin liittyy hyväksikäyttöä, tietoisen käytön, kuten ihmiskaupan vastaisen direktiivin 18 artiklassa ehdotetaan, ottaen huomioon tämän rikoksen vakavuus ja laajuus kaikkialla EU:ssa ja syytteiden vähäinen määrä; pitää valitettavana, että syyttäjäviranomaisten on vaikea todistaa, että henkilö on tiennyt käyttävänsä ihmiskaupan uhrin palveluja; korostaa, että todisteiden löytämisen vaikeus ei välttämättä ole pätevä syy olla kohtelematta tietyntyyppistä toimintaa rikoksena; toteaa, että rikosoikeudellisen vastuun rajoittaminen vain tilanteeseen, jossa käyttäjä on suoraan ja tosiasiallisesti tietoinen siitä, että henkilö on ihmiskaupan uhri, luo erittäin korkean kynnyksen syytteiden nostamiselle; katsoo, että tämän rikoksen kohdalla edellytettävää tiedon tasoa olisi tutkittava tarkasti; katsoo, että käyttäjän olisi osoitettava, että kaikki kohtuulliset toimet oli toteutettu uhrin tarjoamien palvelujen käytön välttämiseksi; on huolissaan siitä, että lainvalvontaviranomaisilla ei ole riittävästi tietoa ihmiskaupan uhrien tarjoamien palvelujen tietoisesta käytöstä, sekä kyseistä säännöstä koskevan oikeuskäytännön puuttumisesta ja käytettyjen henkilöresurssien riittämättömyydestä ja puutteellisuudesta; korostaa, että jäsenvaltioiden on tärkeä tehostaa pyrkimyksiään lisätä tutkinta- ja syytetoimien määrää ja keventää uhreihin ja heidän todistajanlausuntoihinsa kohdistuvaa taakkaa todistusaineiston keräämistä koskevien menettelyjen aikana; kehottaa antamaan tutkijoille, syyttäjille ja tuomareille säännöllistä ja räätälöityä koulutusta sekä käyttämään järjestelmällisesti talousrikostutkintaa ja muita tehokkaita tiedusteluun perustuvia tutkintavälineitä, jotka voivat tarjota uhrien todistajanlausuntojen lisäksi käytettäviä erilaisia todisteita; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan riittävästi taloudellisia ja henkilöresursseja siihen, että tätä rikosta voidaan torjua asianmukaisesti;

| 69. | kehottaa komissiota julkaisemaan viipymättä ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän erityisen EU:n strategian, jotta ihmiskauppaa EU:ssa voidaan käsitellä ensisijaisena alana kattavan, sukupuoli- ja lapsispesifin ja uhrilähtöisen oikeudellisen ja toimintapoliittisen kehyksen avulla; |
| --- | --- |

69.

kehottaa komissiota julkaisemaan viipymättä ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän erityisen EU:n strategian, jotta ihmiskauppaa EU:ssa voidaan käsitellä ensisijaisena alana kattavan, sukupuoli- ja lapsispesifin ja uhrilähtöisen oikeudellisen ja toimintapoliittisen kehyksen avulla;

| 70. | muistuttaa, että ihmiskaupan vastainen direktiivi on pantava täysimääräisesti täytäntöön ja että kaikkien alan toimijoiden, muun muassa lainsäätäjien, tuomareiden, syyttäjien, poliisin ja julkishallintojen, on sovellettava sitä johdonmukaisesti ja huolellisesti; korostaa, että kaikkien näiden toimijoiden asianmukainen koulutus on olennaisen tärkeää samoin kuin ehkäisevät valistuskampanjat sekä julkishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välinen yhteistyö; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia tässä asiassa; |
| --- | --- |

70.

muistuttaa, että ihmiskaupan vastainen direktiivi on pantava täysimääräisesti täytäntöön ja että kaikkien alan toimijoiden, muun muassa lainsäätäjien, tuomareiden, syyttäjien, poliisin ja julkishallintojen, on sovellettava sitä johdonmukaisesti ja huolellisesti; korostaa, että kaikkien näiden toimijoiden asianmukainen koulutus on olennaisen tärkeää samoin kuin ehkäisevät valistuskampanjat sekä julkishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välinen yhteistyö; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia tässä asiassa;

| 71. | kehottaa komissiota arvioimaan ja tarkastelemaan säännöllisesti ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja esittämään 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti kertomuksen, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet direktiivin noudattamiseksi, sekä nykyisen kansallisen lainsäädännön vaikutusta, ja käynnistämään kiireellisesti rikkomusmenettelyjä tapauksissa, joissa direktiivin täytäntöönpano ei ole ollut tehokasta, raportoimaan Euroopan parlamentille ja esittämään ehdotuksia sen tarkistamiseksi; |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota arvioimaan ja tarkastelemaan säännöllisesti ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja esittämään 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti kertomuksen, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet direktiivin noudattamiseksi, sekä nykyisen kansallisen lainsäädännön vaikutusta, ja käynnistämään kiireellisesti rikkomusmenettelyjä tapauksissa, joissa direktiivin täytäntöönpano ei ole ollut tehokasta, raportoimaan Euroopan parlamentille ja esittämään ehdotuksia sen tarkistamiseksi;

| 72. | kehottaa komissiota arvioimaan oleskeluluvasta, annetun oleskelulupadirektiivin uudelleentarkastelua sen varmistamiseksi, että uhreja ei palauteta harkinta-ajan päättyessä ja että ihmiskaupan kohteeksi joutuneiden henkilöiden oleskelulupien ehtona ei ole henkilön osallistuminen tai valmius osallistua asian tutkintaan tai rikosoikeudenkäyntiin; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ihmiskaupan vastaisessa direktiivissä säädetty ehdoitta annettava apu ja tuki sovitetaan yhteen oleskelulupadirektiivin ja sen soveltamisen kanssa; |
| --- | --- |

72.

kehottaa komissiota arvioimaan oleskeluluvasta, annetun oleskelulupadirektiivin uudelleentarkastelua sen varmistamiseksi, että uhreja ei palauteta harkinta-ajan päättyessä ja että ihmiskaupan kohteeksi joutuneiden henkilöiden oleskelulupien ehtona ei ole henkilön osallistuminen tai valmius osallistua asian tutkintaan tai rikosoikeudenkäyntiin; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ihmiskaupan vastaisessa direktiivissä säädetty ehdoitta annettava apu ja tuki sovitetaan yhteen oleskelulupadirektiivin ja sen soveltamisen kanssa;

| 73. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota määrittelemään, osoittamaan ja varaamaan riittävän rahoituksen ihmiskaupan torjuntaan joko kansallisella tai EU:n tasolla hyödyntämällä EU:n rahastojen ja hankkeiden, kuten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF), sisäisen turvallisuuden rahaston sekä kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman Daphne-lohkon, uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

73.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota määrittelemään, osoittamaan ja varaamaan riittävän rahoituksen ihmiskaupan torjuntaan joko kansallisella tai EU:n tasolla hyödyntämällä EU:n rahastojen ja hankkeiden, kuten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF), sisäisen turvallisuuden rahaston sekä kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman Daphne-lohkon, uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia;

| 74. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita järjestämään tiedotuskampanjoita mahdollisille uhreille ja kertomaan heille avusta, suojelusta ja heidän oikeuksistaan EU:n eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita järjestämään tiedotuskampanjoita mahdollisille uhreille ja kertomaan heille avusta, suojelusta ja heidän oikeuksistaan EU:n eri jäsenvaltioissa;

| 75. | kehottaa komissiota tekemään näyttöön perustuvaa tutkimusta mahdollisiin uhreihin liittyvistä riskitekijöistä ja siitä, miten eri politiikanalat risteävät ihmiskaupan kanssa riskialoilla; |
| --- | --- |

75.

kehottaa komissiota tekemään näyttöön perustuvaa tutkimusta mahdollisiin uhreihin liittyvistä riskitekijöistä ja siitä, miten eri politiikanalat risteävät ihmiskaupan kanssa riskialoilla;

| 76. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan uhrien oikeuksiin keskittyvää ihmisoikeusperusteista lähestymistapaa ihmiskaupan ehkäisemisessä, tekemään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa tarvittavien palvelujen ja avun tarjoamiseksi uhreille ja varmistamaan, että heillä on mahdollisuus saada oikeussuojaa sekä vahingonkorvauksia ja muita korvauksia; |
| --- | --- |

76.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan uhrien oikeuksiin keskittyvää ihmisoikeusperusteista lähestymistapaa ihmiskaupan ehkäisemisessä, tekemään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa tarvittavien palvelujen ja avun tarjoamiseksi uhreille ja varmistamaan, että heillä on mahdollisuus saada oikeussuojaa sekä vahingonkorvauksia ja muita korvauksia;

| 77. | korostaa johdonmukaisen lähestymistavan merkitystä mahdollisten uhrien tunnistamisen parantamiseksi muuttovirtojen yhteydessä ja järjestelykeskuksissa ja sitä, että on tärkeää parantaa turvapaikkamenettelyjen saatavuutta ja varmistaa, että ne täydentävät ihmiskauppaan liittyviä menettelyjä; kehottaa komissiota arvioimaan ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpanoa ja esittämään ehdotuksia sen tarkistamiseksi; |
| --- | --- |

77.

korostaa johdonmukaisen lähestymistavan merkitystä mahdollisten uhrien tunnistamisen parantamiseksi muuttovirtojen yhteydessä ja järjestelykeskuksissa ja sitä, että on tärkeää parantaa turvapaikkamenettelyjen saatavuutta ja varmistaa, että ne täydentävät ihmiskauppaan liittyviä menettelyjä; kehottaa komissiota arvioimaan ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpanoa ja esittämään ehdotuksia sen tarkistamiseksi;

| 78. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisiä toimenpiteitä muuttajien salakuljetuksessa ja ihmiskaupassa toimivia rikollisryhmiä vastaan ottaen huomioon, kuinka todennäköisesti salakuljetetut henkilöt joutuvat ihmiskaupan uhreiksi, ja arvioimaan riskiä, jolle muuttajat ja kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat henkilöt, erityisesti ilman huoltajaa olevat alaikäiset, huoltajastaan eroon joutuneet lapset ja naiset, altistuvat; korostaa tässä yhteydessä tarvetta lisätä laillisia ja turvallisia muuttoreittejä, jotta estetään haavoittuvassa asemassa olevien sääntöjenvastaisesti maassa oleskelevien ihmisten hyväksikäyttö; |
| --- | --- |

78.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisiä toimenpiteitä muuttajien salakuljetuksessa ja ihmiskaupassa toimivia rikollisryhmiä vastaan ottaen huomioon, kuinka todennäköisesti salakuljetetut henkilöt joutuvat ihmiskaupan uhreiksi, ja arvioimaan riskiä, jolle muuttajat ja kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat henkilöt, erityisesti ilman huoltajaa olevat alaikäiset, huoltajastaan eroon joutuneet lapset ja naiset, altistuvat; korostaa tässä yhteydessä tarvetta lisätä laillisia ja turvallisia muuttoreittejä, jotta estetään haavoittuvassa asemassa olevien sääntöjenvastaisesti maassa oleskelevien ihmisten hyväksikäyttö;

| 79. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan vastauksena covid-19-tautiin valmiussuunnitelman, jolla varmistetaan ihmiskaupan vastaisten järjestelmien vähimmäistason toiminta hätätilanteissa; toteaa, että valmiussuunnitelmassa olisi varmistettava uhrien saatavilla olevat vähimmäispalvelut heidän välittömiin tarpeisiinsa vastaamiseksi aikana, jolloin mahdollisuudet ohjaukseen, suojeluun, asian tutkintaan ja tuomioistuinkäsittelyyn ovat rajallisia; |
| --- | --- |

79.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan vastauksena covid-19-tautiin valmiussuunnitelman, jolla varmistetaan ihmiskaupan vastaisten järjestelmien vähimmäistason toiminta hätätilanteissa; toteaa, että valmiussuunnitelmassa olisi varmistettava uhrien saatavilla olevat vähimmäispalvelut heidän välittömiin tarpeisiinsa vastaamiseksi aikana, jolloin mahdollisuudet ohjaukseen, suojeluun, asian tutkintaan ja tuomioistuinkäsittelyyn ovat rajallisia;

| 80. | kehottaa komissiota varmistamaan EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin työn jatkuvuuden nimittämällä kokopäiväisen EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin sekä sisällyttämään tämän uuteen ihmiskauppaa koskevaan strategiaan; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota varmistamaan EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin työn jatkuvuuden nimittämällä kokopäiväisen EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin sekä sisällyttämään tämän uuteen ihmiskauppaa koskevaan strategiaan;

o

o o

| 81. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

81.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1.

1

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0066.

2

(3)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

3

(4)  EUVL L 18, 21.1.2012, s. 7.

4

(5)  EUVL L 168, 30.6.2009, s. 24.

5

(6)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 9.

6

(7)  EUVL L 261, 6.8.2004, s. 19.

7

(8)  EYVL L 328, 5.12.2002, s. 17.

8

(9)  EYVL L 328, 5.12.2002, s. 1.

9

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0286.

10

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0080.

11

(12)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 47.

12

(13)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 61.

13

(14)  EUVL C 285, 29.8.2017, s. 78.

14

(15)  Euroopan tason täytäntöönpanon arviointi – ”Implementation of Directive 2011/36/EU: Migration and gender issues”, parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto, jälkiarviointiyksikkö, 15. syyskuuta 2020.

15

(16)  Komission kolmas kertomus edistymisestä ihmiskaupan torjunnassa (2020) (ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU 20 artiklassa edellytetty) (COM(2020)0661).

16

(17)  COM(2020)0661, s. 1.

17

(18)  ”Data Collection on Trafficking in Human Beings in the EU”, 2020.

18

(19)  COM(2020)0661, s. 1.

19

(20)  COM(2020)0661, s. 1.

20

(21)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/challenges-of-countering-human-trafficking-in-digital-era

21

(22)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/challenges-of-countering-human-trafficking-in-digital-era

22

(23)  ”Study on the economic, social and human costs of trafficking in human beings within the EU” (2020).

23

(24)  ”Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union”, http://fra.europa.eu/en/publication/2015/severe-labour-exploitation-workers-moving-within-or-european-union

24

(25)  Neuvoston direktiivi 2004/80/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rikoksen uhreille maksettavista korvauksista (EUVL L 261, 6.8.2004, s. 15).

25

(26)  Euroopan neuvoston ihmiskaupan vastaisen toiminnan asiantuntijaryhmä (GRETA) muun muassa suosittelee varmistamaan ohjautumisjärjestelmän soveltamisen turvapaikanhakijoihin ja säilöön otettuihin maahanmuuttajiin.

26

(27)  ”Data Collection on Trafficking in Human Beings in the EU”, 2020.

27

(28)  Europolin tilanneraportti ”Trafficking in Human Beings in the EU”, 18. helmikuuta 2016.

28

(29)  COM(2018)0777, s. 6.

29

(30)  COM(2018)0777, s. 6.

30

(31)  Komission kolmas kertomus edistymisestä ihmiskaupan torjunnassa (2020) (ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU 20 artiklassa edellytetty) (COM(2020)0661).

31

(32)  COM(2020)0661.

32

(33)  Toinen edistymiskertomus, COM(2018)0777, s. 3.

33

(34)  Euroopan tason täytäntöönpanon arviointi – ”Implementation of Directive 2011/36/EU: Migration and gender issues”, parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto, jälkiarviointiyksikkö, 15. syyskuuta 2020, s. 49.

34

(35)  Yhdeksäs yleiskertomus GRETAn toiminnasta, s. 57.

35

(36)  Europolin alaisen ihmisten salakuljetusta tutkivan eurooppalaisen keskuksen neljännes vuosikertomus (2020).

36

(37)  Vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskeva Europolin uhkakuva-arvio (SOCTA) 2017.

37

(38)  Europol, ihmisten salakuljetusta tutkiva eurooppalainen keskus (EMSC), 4. vuotuinen toimintakertomus – 2020.

38

(39)  Toinen edistymiskertomus, COM(2018)0777, s. 29.

39

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/47

---

P9_TA(2021)0042

Turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU 43 artiklan täytäntöönpanosta (2020/2047(INI))

(2021/C 465/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokous hyväksyi vuonna 1948, sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokous hyväksyi vuonna 1948, sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja siihen vuonna 1967 liitetyn pöytäkirjan, ja erityisesti palauttamiskiellon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja siihen vuonna 1967 liitetyn pöytäkirjan, ja erityisesti palauttamiskiellon,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 1, 3, 4, 6, 7, 18, 19, 20 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 1, 3, 4, 6, 7, 18, 19, 20 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018 hyväksymän maailmanlaajuisen sopimuksen turvallisesta, hallitusta ja laillisesta muuttoliikkeestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018 hyväksymän maailmanlaajuisen sopimuksen turvallisesta, hallitusta ja laillisesta muuttoliikkeestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU (1) (turvapaikkamenettelydirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU (1) (turvapaikkamenettelydirektiivi),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (2) (vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (2) (vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2018 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston välisen alustavan sopimuksen uudelleenlaaditusta vastaanotto-olosuhteita koskevasta direktiivistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2018 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston välisen alustavan sopimuksen uudelleenlaaditusta vastaanotto-olosuhteita koskevasta direktiivistä,

| — | ottaa huomioon henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (3),

| — | ottaa huomioon kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (4) (Dublin III-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (4) (Dublin III-asetus),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Koronavirustauti: ohjeet turvapaikka- ja palauttamismenettelyjä koskevien asiaankuuluvien EU-säännösten täytäntöönpanosta sekä uudelleensijoittamisesta” (C(2020)2516), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Koronavirustauti: ohjeet turvapaikka- ja palauttamismenettelyjä koskevien asiaankuuluvien EU-säännösten täytäntöönpanosta sekä uudelleensijoittamisesta” (C(2020)2516),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2020 julkaistun EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin turvapaikkamenettelyistä rajalla (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2020 julkaistun EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin turvapaikkamenettelyistä rajalla (5),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2020 julkaistun Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) tutkimuksen turvapaikkahakemuksia koskevista rajamenettelyistä EU+-maissa (”Border Procedures for Asylum Applications in EU+ Countries”) ja syyskuussa 2019 julkaistut EASOn ohjeet turvapaikkamenettelystä (”Guidance on asylum procedure: operational standards and indicators”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2020 julkaistun Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) tutkimuksen turvapaikkahakemuksia koskevista rajamenettelyistä EU+-maissa (”Border Procedures for Asylum Applications in EU+ Countries”) ja syyskuussa 2019 julkaistut EASOn ohjeet turvapaikkamenettelystä (”Guidance on asylum procedure: operational standards and indicators”),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) laatiman perusoikeusraportin 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) laatiman perusoikeusraportin 2020,

| — | ottaa huomioon perusoikeusviraston 4. maaliskuuta 2019 antaman lausunnon 3/2019 perusoikeuksista Kreikkaan ja Italiaan perustetuissa järjestelykeskuksissa (”Update of the 2016 Opinion of the European Union Agency for Fundamental Rights on fundamental rights in the ’hotspots’ set up in Greece and Italy”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeusviraston 4. maaliskuuta 2019 antaman lausunnon 3/2019 perusoikeuksista Kreikkaan ja Italiaan perustetuissa järjestelykeskuksissa (”Update of the 2016 Opinion of the European Union Agency for Fundamental Rights on fundamental rights in the ’hotspots’ set up in Greece and Italy”),

| — | ottaa huomioon 8. joulukuuta 2020 julkaistun perusoikeusviraston raportin perusoikeuksia koskevista haasteista (”Migration: Fundamental Rights Challenges at Land Borders”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. joulukuuta 2020 julkaistun perusoikeusviraston raportin perusoikeuksia koskevista haasteista (”Migration: Fundamental Rights Challenges at Land Borders”),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston vahvistamat kansainvälisillä rajoilla sovellettavat ihmisoikeuksia koskevat suositeltavat periaatteet ja suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston vahvistamat kansainvälisillä rajoilla sovellettavat ihmisoikeuksia koskevat suositeltavat periaatteet ja suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä,

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen tulkinnasta ja täytäntöönpanosta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen tulkinnasta ja täytäntöönpanosta (6),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 julkaistun kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 julkaistun kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0005/2021),

| A. | toteaa, että tällä päätöslauselmalla pyritään antamaan lainsäätäjille näyttöön perustuvaa tietoa rajamenettelyjen nykyisestä soveltamisesta arvioimalla, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan ja siihen liittyvät säännökset; toteaa, että tällä mietinnöllä ei ole tarkoitus korvata sen enempää turvapaikkamenettelydirektiivin täysimittaista täytäntöönpanokertomusta, joka komissiolta on myöhässä, kuin lainsäädäntöneuvotteluja uudesta muutetusta ehdotuksesta turvapaikkamenettelyasetukseksi; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että tällä päätöslauselmalla pyritään antamaan lainsäätäjille näyttöön perustuvaa tietoa rajamenettelyjen nykyisestä soveltamisesta arvioimalla, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan ja siihen liittyvät säännökset; toteaa, että tällä mietinnöllä ei ole tarkoitus korvata sen enempää turvapaikkamenettelydirektiivin täysimittaista täytäntöönpanokertomusta, joka komissiolta on myöhässä, kuin lainsäädäntöneuvotteluja uudesta muutetusta ehdotuksesta turvapaikkamenettelyasetukseksi;

| B. | ottaa huomioon, että turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan täytäntöönpanosta ei juurikaan kerätä eriteltyjä ja vertailukelpoisia tietoja tai niitä ei ole julkisesti saatavilla; ottaa huomioon, ettei rajamenettelyjen taloudellisia kustannuksia ole saatavilla; ottaa huomioon, että vapaudenmenetyksestä voi aiheutua ihmisille huomattavaa inhimillistä haittaa, erityisesti jos rajalla sijaitsevat säilöönottoyksiköt ovat epäasianmukaisia tai jos menettelyllisiä takeita ei sovelleta tai niitä sovelletaan puutteellisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan täytäntöönpanosta ei juurikaan kerätä eriteltyjä ja vertailukelpoisia tietoja tai niitä ei ole julkisesti saatavilla; ottaa huomioon, ettei rajamenettelyjen taloudellisia kustannuksia ole saatavilla; ottaa huomioon, että vapaudenmenetyksestä voi aiheutua ihmisille huomattavaa inhimillistä haittaa, erityisesti jos rajalla sijaitsevat säilöönottoyksiköt ovat epäasianmukaisia tai jos menettelyllisiä takeita ei sovelleta tai niitä sovelletaan puutteellisesti;

| C. | toteaa, että turvapaikkamenettelydirektiivissä rajamenettelyjä ei määritellä selkeästi eikä yksilöidä niiden tavoitteita; ottaa huomioon, että turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan 1 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus päättää rajamenettelyjen käytöstä; ottaa huomioon, että rajamenettely on käytössä 14 jäsenvaltiossa ja että näistä kolme EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa tarkasteltua jäsenvaltiota on käyttänyt turvapaikkamenettelydirektiivin säännökset ylittäviä perusteita; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot voivat säätää menettelyistä, joissa tutkitaan edellytykset ottaa hakemus tutkittavaksi ja/tai hakemuksen sisältö rajalla tai kauttakulkualueella tarkasti määritellyissä olosuhteissa; toteaa, että suurin osa jäsenvaltioista arvioi myös Dublin-menettelyn sovellettavuutta rajalla tai kauttakulkualueilla; ottaa huomioon, että rajamenettelyt muodostavat vain pienen osuuden määrittävien viranomaisten käsittelemien tapausten kokonaismäärästä, lukuun ottamatta Kreikkaa, missä yli puolet turvapaikkahakemuksista käsitellään nopeutetussa menettelyssä EU:n ja Turkin julkilausuman seurauksena; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että turvapaikkamenettelydirektiivissä rajamenettelyjä ei määritellä selkeästi eikä yksilöidä niiden tavoitteita; ottaa huomioon, että turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan 1 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus päättää rajamenettelyjen käytöstä; ottaa huomioon, että rajamenettely on käytössä 14 jäsenvaltiossa ja että näistä kolme EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa tarkasteltua jäsenvaltiota on käyttänyt turvapaikkamenettelydirektiivin säännökset ylittäviä perusteita; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot voivat säätää menettelyistä, joissa tutkitaan edellytykset ottaa hakemus tutkittavaksi ja/tai hakemuksen sisältö rajalla tai kauttakulkualueella tarkasti määritellyissä olosuhteissa; toteaa, että suurin osa jäsenvaltioista arvioi myös Dublin-menettelyn sovellettavuutta rajalla tai kauttakulkualueilla; ottaa huomioon, että rajamenettelyt muodostavat vain pienen osuuden määrittävien viranomaisten käsittelemien tapausten kokonaismäärästä, lukuun ottamatta Kreikkaa, missä yli puolet turvapaikkahakemuksista käsitellään nopeutetussa menettelyssä EU:n ja Turkin julkilausuman seurauksena;

| D. | toteaa, että turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklassa ei nimenomaisesti säädetä siitä, millä rajoilla jäsenvaltiot voivat käyttää rajamenettelyjä; ottaa huomioon, että EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa todetaan, että edellä mainitussa artiklassa käsitteen ”raja” olisi katsottava tarkoittavan EU:n ulkorajoja; toteaa, että kaksi jäsenvaltiota soveltaa rajamenettelyä myös sisärajoilla ja ottaa hakijoita säilöön poliisin pidätystiloihin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklassa ei nimenomaisesti säädetä siitä, millä rajoilla jäsenvaltiot voivat käyttää rajamenettelyjä; ottaa huomioon, että EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa todetaan, että edellä mainitussa artiklassa käsitteen ”raja” olisi katsottava tarkoittavan EU:n ulkorajoja; toteaa, että kaksi jäsenvaltiota soveltaa rajamenettelyä myös sisärajoilla ja ottaa hakijoita säilöön poliisin pidätystiloihin;

| E. | toteaa, että osa jäsenvaltioista ottaa turvapaikanhakijoita säilöön rajamenettelyissä ilman, että tälle on oikeusperustaa kansallisessa lainsäädännössä; toteaa, että hakijoiden saatavilla olevien takeiden riittämättömyyden lisäksi tämä voi johtaa myös parlamentin jäsenten vierailuoikeuden epäämiseen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että osa jäsenvaltioista ottaa turvapaikanhakijoita säilöön rajamenettelyissä ilman, että tälle on oikeusperustaa kansallisessa lainsäädännössä; toteaa, että hakijoiden saatavilla olevien takeiden riittämättömyyden lisäksi tämä voi johtaa myös parlamentin jäsenten vierailuoikeuden epäämiseen;

| F. | ottaa huomioon, että rajamenettelyssä tehtyyn säilöönottoon sovelletaan samoja sääntöjä kuin hakijoiden säilöönottoon muualla jäsenvaltion alueella; ottaa huomioon, että vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä säädetään, että hakijan voi ottaa säilöön vasta viimeisenä keinona sen jälkeen, kun kaikki säilöönotolle vaihtoehtoiset toimenpiteet, jotka eivät sisällä vapauden menettämistä, on tutkittu asianmukaisesti, ja että säilöönoton on perustuttava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin; toteaa, että kun hallintoviranomaiset antavat säilöönottomääräyksen, jäsenvaltioiden on varmistettava viran puolesta tai hakijan pyynnöstä, että oikeusviranomainen tutkii viipymättä säilöönoton laillisuuden; toteaa, että säilöön otettujen alaikäisten osalta jäsenvaltioiden on nykyisen lainsäädäntökehyksen mukaisesti tehtävä kaikki mahdollinen heidän vapauttamisekseen ja sijoittamisekseen asianmukaiseen alaikäisille soveltuvaan majoitukseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että rajamenettelyssä tehtyyn säilöönottoon sovelletaan samoja sääntöjä kuin hakijoiden säilöönottoon muualla jäsenvaltion alueella; ottaa huomioon, että vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä säädetään, että hakijan voi ottaa säilöön vasta viimeisenä keinona sen jälkeen, kun kaikki säilöönotolle vaihtoehtoiset toimenpiteet, jotka eivät sisällä vapauden menettämistä, on tutkittu asianmukaisesti, ja että säilöönoton on perustuttava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin; toteaa, että kun hallintoviranomaiset antavat säilöönottomääräyksen, jäsenvaltioiden on varmistettava viran puolesta tai hakijan pyynnöstä, että oikeusviranomainen tutkii viipymättä säilöönoton laillisuuden; toteaa, että säilöön otettujen alaikäisten osalta jäsenvaltioiden on nykyisen lainsäädäntökehyksen mukaisesti tehtävä kaikki mahdollinen heidän vapauttamisekseen ja sijoittamisekseen asianmukaiseen alaikäisille soveltuvaan majoitukseen;

| G. | ottaa huomioon, että huolimatta perusoikeuksien väitettyjen loukkausten merkittävästä lisääntymisestä EU:n ulkorajoilla jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta perustaa riippumatonta valvontamekanismia perusoikeuksien suojelemiseksi ulkorajoilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että huolimatta perusoikeuksien väitettyjen loukkausten merkittävästä lisääntymisestä EU:n ulkorajoilla jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta perustaa riippumatonta valvontamekanismia perusoikeuksien suojelemiseksi ulkorajoilla;

| H. | katsoo, että rajamenettelyn piirissä oleville kolmansien maiden kansalaisille tai kansalaisuudettomille henkilöille olisi annettava selkeää tietoa ja asianmukaista apua, mukaan lukien oikeudellinen apu ja tulkkausjärjestelyt, erityisesti kun on kyse mahdollisuudesta tehdä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että rajamenettelyn piirissä oleville kolmansien maiden kansalaisille tai kansalaisuudettomille henkilöille olisi annettava selkeää tietoa ja asianmukaista apua, mukaan lukien oikeudellinen apu ja tulkkausjärjestelyt, erityisesti kun on kyse mahdollisuudesta tehdä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus;

| I. | ottaa huomioon, että EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa todettiin, että arvioinnissa tarkastellut jäsenvaltiot eivät soveltaneet turvapaikkamenettelydirektiivissä säädettyjä menettelyllisiä takeita, erityisesti oikeutta tiedonsaantiin, oikeusapuun ja tulkkaukseen, käytännössä lainkaan tai sovelsivat niitä vain suppeasti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa todettiin, että arvioinnissa tarkastellut jäsenvaltiot eivät soveltaneet turvapaikkamenettelydirektiivissä säädettyjä menettelyllisiä takeita, erityisesti oikeutta tiedonsaantiin, oikeusapuun ja tulkkaukseen, käytännössä lainkaan tai sovelsivat niitä vain suppeasti;

| J. | ottaa huomioon, että EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arviointi toi ilmi useita tapauksia, joissa turvapaikkamenettelydirektiiviä ei noudatettu; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyn ainoastaan kahta jäsenvaltiota vastaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arviointi toi ilmi useita tapauksia, joissa turvapaikkamenettelydirektiiviä ei noudatettu; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyn ainoastaan kahta jäsenvaltiota vastaan;

Yleiset huomautukset

| 1. | toteaa, että komissio on kuullut sidosryhmiä sekä keskustellut Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa valmisteltaessa uutta muuttoliike- ja turvapaikkasopimusta; korostaa kuitenkin, että lakisääteisestä raportointivelvollisuudestaan ja toimielinten välisestä parempaa lainsäädäntöä koskevasta sopimuksesta johtuvista vaatimuksista huolimatta komissio ei ole koskaan esittänyt täytäntöönpanoa koskevaa kertomusta turvapaikkamenettelydirektiivistä ja että vuosina 2016 ja 2020 se esitti ehdotuksia turvapaikkamenettelyasetukseksi tekemättä vaikutustenarviointia; odottaa komission esittävän tämän kertomuksen, joka oli määrä julkaista jo vuonna 2017; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että näyttöön perustuva lähestymistapa on tärkeä ohjenuora johdonmukaista politiikkaa laadittaessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että valvonta ja tilastotiedot ovat olennaisen tärkeitä unionin oikeuden noudattamisen varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita keräämään tilastoja i) rajamenettelyssä käsiteltävien hakemusten lukumäärästä ja siitä, mihin ryhmään asianomaiset hakijat kuuluvat; ii) rajamenettelyn käyttämisen perusteista ja näiden perusteiden yleisyydestä; iii) rajamenettelyjen tuloksista sekä ensimmäiseen päätökseen liittyvässä menettelyssä että muutoksenhaussa ja iv) muuhun kuin rajamenettelyyn ohjattujen henkilöiden lukumääristä ja ryhmistä; |
| --- | --- |

3.

Soveltamisala

| 4. | korostaa, että rajamenettelyt muodostavat tällä hetkellä poikkeuksen siihen oikeudellisesti määriteltyyn sääntöön, että turvapaikanhakijoilla on oikeus tulla jäsenvaltion alueelle; toteaa, että monet kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset tehdään jäsenvaltion rajalla tai kauttakulkualueella ennen kuin hakijan maahantulosta on tehty päätös; toteaa, että tällöin jäsenvaltiot voivat säätää rajamenettelyistä ainoastaan turvapaikkamenettelydirektiivin 31 artiklan 8 kohdassa ja 33 artiklassa tyhjentävästi määritellyissä tapauksissa ja kyseisen direktiivin II luvun perusperiaatteiden ja takeiden mukaisesti; panee merkille, että turvapaikkamenettelydirektiivin mukaisten rajamenettelyjen saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden soveltamisessa on eroja jäsenvaltioiden välillä, minkä vuoksi lopputulos koko EU:n tasolla on hajanainen; panee merkille, että useimmat jäsenvaltiot soveltavat rajamenettelyjä vain pieneen osaan tapauksista ja että useat jäsenvaltiot yleensä pidättäytyvät rajamenettelyjen käytöstä; korostaa kuitenkin, että kolme seitsemästä EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa tarkastellusta jäsenvaltiosta soveltaa rajamenettelyjä muilla kuin turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklassa säädetyillä perusteilla, ja kehottaa niitä olemaan toimimatta näin; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita pidättäytymään rajamenettelyjen soveltamisesta sisärajoilla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että on kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden etujen mukaista, että heidän hakemuksensa käsitellään mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti edellyttäen, että kaikki hakemukset arvioidaan yksilöllisesti ja että hakijat saavat unionin oikeuden mukaiset menettelylliset takeet ja oikeudet ja voivat käyttää niitä tehokkaasti; |
| --- | --- |

5.

Maan alueen ulkopuolella olemista ja säilöönottoa koskeva oikeudellinen fiktio

| 6. | muistuttaa, että rajamenettely tarkoittaa, että turvapaikkahakemus tutkitaan rajalla tai kauttakulkualueella ennen jäsenvaltion alueelle tuloa koskevan päätöksen tekemistä; toistaa, että Schengenin rajasäännöstön mukainen pääsyn epääminen ei saa rajoittaa turvapaikkaoikeutta ja kansainvälistä suojelua koskevien erityissäännösten soveltamista; toteaa siksi, että jäsenvaltioilla on velvollisuus arvioida, onko turvapaikanhakija suojelun tarpeessa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa lisäksi, että turvapaikkamenettelydirektiivin 9 artiklan 1 kohdan mukaan turvapaikanhakijoiden on annettava jäädä jäsenvaltioiden alueelle, myös sille rajalle tai kauttakulkualueelle, missä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että se seikka, että hakija ei ole oikeudellisesti katsoen tullut jäsenvaltion alueelle, vaikka on tosiasiallisesti jäänyt tälle alueelle, on oikeudellinen fiktio; tähdentää, että kyseinen oikeudellinen fiktio vaikuttaa ainoastaan maahantulo- ja oleskeluoikeuteen, mutta ei tarkoita, ettei hakijaan sovellettaisi kyseisen jäsenvaltion lainkäyttövaltaa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että hakijat, joihin sovelletaan rajamenettelyä, otetaan todennäköisesti säilöön heidän turvapaikkahakemuksensa tutkimisen aikana; huomauttaa lisäksi, että kaikki EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa tarkastellut jäsenvaltiot ottavat säilöön turvapaikanhakijoita rajamenettelyjen yhteydessä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palauttaa mieliin, että vastaanotto-olosuhteita koskevan direktiivin mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa ottaa ketään säilöön vain siitä syystä, että hän on hakija, ja että hakijoiden säilöönoton olisi tapahduttava ainoastaan selvästi määritellyissä poikkeuksellisissa olosuhteissa; palauttaa mieliin neuvoston kanssa tekemänsä alustavan sopimuksen uudelleenlaaditusta vastaanotto-olosuhteita koskevasta direktiivistä, jossa täsmennetään, että jäsenvaltiot eivät saa ottaa hakijaa säilöön tämän kansalaisuuden perusteella; painottaa, että vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä säädetään, että säilöönoton on oltava viimesijainen keino, sen on oltava mahdollisimman lyhytkestoinen ja hakijaa on pidettävä säilöön otettuna ainoastaan niin kauan kuin vastaanotto-olosuhteita koskevan direktiivin 8 artiklan 3 kohdassa säädetyt perusteet ovat sovellettavissa ja että säilöön otetuille henkilöille on annettava mahdollisuus hakea muutosta vapaudenmenetystään koskevaan päätökseen; toistaa, että perusoikeuskirjan 6 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklassa vahvistettu oikeus vapauteen pätee myös EU:n rajoilla; pitää valitettavana, että rajamenettelyissä säilöönotolle ei ole juurikaan kehitetty vaihtoehtoja tai sovellettu niitä, ja kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan tarvittavin toimenpitein, että säilöönotolle on saatavilla vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on huolissaan siitä, että osa jäsenvaltioista ottaa turvapaikanhakijoita säilöön rajamenettelyissä ilman, että kansallisessa lainsäädännössä on asianmukaista oikeusperustaa säilöönotolle rajamenettelyn yhteydessä, sillä tämä voi johtaa riittämättömiin takeisiin; painottaa, että jos jäsenvaltiot päättävät turvautua säilöönottoon, niiden olisi säädettävä sitä koskevasta oikeusperustasta kansallisessa lainsäädännössä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että yhdistetyissä asioissa C-924/19 PPU ja C-925/19 PPU Euroopan unionin tuomioistuin totesi, että vaikka hakija voisikin lähteä kauttakulkualueelta kolmannen maan suuntaan, kyseessä voi silti olla säilöönotto; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on erittäin huolissaan ilmoituksista, jotka koskevat vakavia ihmisoikeusloukkauksia ja huonoja säilöönotto-olosuhteita kauttakulkualueilla tai raja-alueiden säilöönottokeskuksissa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan ihmisarvoa kunnioittavat vastaanotto-olosuhteet rajalla sijaitsevissa yksiköissä vastaanotto-olosuhteita koskevan direktiivin vaatimusten mukaisesti; muistuttaa tässä yhteydessä, että säilöön otettuja hakijoita olisi kohdeltava heidän ihmisarvoaan täysimääräisesti kunnioittaen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi turvapaikkamenettelydirektiiviä soveltaessaan asetettava lapsen etu ensisijalle perusoikeuskirjan ja vuonna 1989 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksien yleissopimuksen mukaisesti; toteaa, että YK:n lapsen oikeuksien komitea on täsmentänyt, että lapsia ei pitäisi koskaan ottaa säilöön maahanmuuttoon liittyvistä syistä; toistaa turvapaikkamenettelyasetusta koskevan kantansa, jonka mukaan alaikäisiä ei saisi koskaan ottaa säilöön rajamenettelyjen yhteydessä ja rajamenettelyä saa soveltaa alaikäisiin vain silloin, kun heidän säilöönotolleen on olemassa vaihtoehto; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka tällä hetkellä soveltavat rajamenettelyjä alaikäisiin, ottamaan käyttöön vaihtoehtoja säilöönotolle lapsen edun mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan rajamenettelyjä vain tilanteissa, joissa on saatavilla vaihtoehtoja, jotka eivät sisällä vapauden menettämistä; |
| --- | --- |

14.

Maahanpääsyn epääminen ja valvonta

| 15. | korostaa perusoikeusviraston viimeaikaisia havaintoja erityisesti siitä, että ulkorajoilla ilmoitettujen perusoikeuksien väitettyjä loukkauksia koskevien tapausten määrä on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina; toteaa, että tähän sisältyy monia tapauksia, joissa henkilöiltä on evätty maahanpääsy myös rajamenettelyjen yhteydessä ilman, että heidän turvapaikkahakemuksiaan on rekisteröity; toistaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus estää luvattomat rajanylitykset, ja muistuttaa, että tämä velvoite ei vaikuta kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeuksiin; on samaa mieltä perusoikeusviraston kanssa siitä, että näiden väitettyjen tapausten säännöllisyys ja vakavuus antavat aihetta vakavaan huoleen perusoikeuksista; toistaa, että automaattinen maahanpääsyn epääminen, palauttaminen ja automaattiset joukkokarkotukset ovat kiellettyjä unionin ja kansainvälisen oikeuden nojalla; korostaa lisäksi, että turvapaikkamenettelydirektiivin 8 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on annettava henkilöille tietoa mahdollisuudesta hakea turvapaikkaa, jos on merkkejä suojelutarpeista, ja että henkilöille, joilta on evätty maahanpääsy, on taattava mahdollisuus käyttää tehokkaita unionin oikeuden ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisia oikeussuojakeinoja; pitää valitettavana kaikkia tapauksia, joissa jäsenvaltiot laiminlyövät velvoitteitaan tältä osin, ja kehottaa niitä noudattamaan kyseisiä velvoitteita täysimääräisesti; kehottaa komissiota varmistamaan tehokkaasti, että jäsenvaltiot noudattavat näitä velvoitteita, muun muassa keskeyttämällä EU:n määrärahojen maksut vakavien puutteiden ilmetessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että on tärkeää perustaa riippumaton valvontamekanismi, ja kehottaa jäsenvaltioita myöntämään valvontaelimille esteettömän pääsyn rajalla sijaitseviin yksiköihin, jotta voidaan varmistaa perusoikeuksien tehokas suojelu ja järjestelmällinen raportointi rikkomisista siten, kuin perusoikeusvirasto suosittelee maarajoilla ilmeneviä perusoikeusongelmia koskevassa raportissaan (”Migration: Fundamental rights issues at land borders”); katsoo, että riippumattoman valvonnan avulla olisi myös varmennettava päätöksentekoprosessin ja sen tulosten laatu sekä säilöönotto-olosuhteet ja menettelyllisten takeiden noudattaminen; katsoo, että myös riippumattomien ja toimivaltaisten kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden ja valtiosta riippumattomien järjestöjen, EU:n virastojen, kuten perusoikeusviraston, sekä kansainvälisten järjestöjen, kuten UNHCR:n, olisi oltava osallisena valvontaelimissä; |
| --- | --- |

16.

Rajamenettelyn soveltaminen ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin hakijoihin, jotka tarvitsevat erityisiä menettelyllisiä takeita

| 17. | toteaa, että turvapaikkamenettelydirektiivin 24 artiklassa täsmennetään, että jäsenvaltioiden on arvioitava kohtuullisen ajan kuluessa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tekemisestä, onko hakija erityisiä menettelyllisiä takeita tarvitseva hakija, ja että kun tällaisia takeita ei pystytä antamaan rajamenettelyjen puitteissa, jäsenvaltiot eivät sovella kyseistä menettelyä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että vaikka jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön mekanismeja, joilla voidaan tunnistaa erityisiä menettelyllisiä takeita tarvitsevat hakijat, näillä mekanismeilla ei usein kyetä havaitsemaan tällaisia tarpeita ja jos tarpeet tunnistetaankin, ne arvioivat vain ulospäin näkyviä tarpeita; toteaa, että erityisiä menettelyllisiä takeita tarvitsevien hakijoiden tehokas ja nopea tunnistaminen on edelleen haasteellista; korostaa, että haavoittuvassa asemassa olevilla henkilöillä on oikeus saada erityisiä menettelyllisiä takeita koskevat tarpeensa arvioiduksi ja rajamenettelytapauksessa saada unionin oikeudessa vahvistettua asianmukaista tukea; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki erityisiä menettelyllisiä takeita tarvitsevat hakijat tunnistetaan tehokkaasti ja heille annetaan täydet mahdollisuudet käyttää näitä erityisiä takeita ja saada tukea vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä säädetyllä tavalla; korostaa, että jos rajamenettelyn puitteissa ei pystytä antamaan asianmukaista tukea tai jos määrittävä viranomainen katsoo, että hakija tarvitsee erityisiä menettelyllisiä takeita ottaen erityisesti huomioon kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan henkisen, fyysisen taikka seksuaalisen tai sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrit, määrittävä viranomainen ei saa soveltaa hakijaan näitä menettelyjä tai sen on lopetettava niiden soveltaminen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että turvapaikkamenettelydirektiivin 25 artiklan 6 kohdan b alakohdassa säädetään rajatuista olosuhteista, joissa jäsenvaltiot voivat käsitellä ilman huoltajaa olevien alaikäisten hakemukset rajamenettelyssä; korostaa, että tarkastellut jäsenvaltiot eivät ole ottaneet käyttöön riittäviä menetelmiä iän arvioimiseksi; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan lapsen edun noudattamisen sekä suojelemaan lapsia, myös ihmiskaupan uhreja; korostaa, että turvapaikkamenettelydirektiivi tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden olla soveltamatta rajamenettelyä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin ja käsitellä heidän hakemuksensa tavanomaisen turvapaikkamenettelyn mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita olemaan soveltamatta rajamenettelyä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin; |
| --- | --- |

19.

Menettelylliset takeet

| 20. | panee merkille, että rajamenettelyt ovat nopeutettuja menettelyjä, ja muistuttaa, että turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan mukaan hakijoilla on rajamenettelyissä samat oikeudet ja takeet kuin hakijoilla tavanomaisissa menettelyissä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että kaikkien tarkasteltujen jäsenvaltioiden osalta raportoitiin merkittävistä ongelmista oikeusavun saatavuudessa ja laadussa; painottaa, että oikeusapu on olennaisen tärkeää oikeudenmukaisten turvapaikkamenettelyjen takaamiseksi; suosittelee, että maksuton oikeusapu olisi taattava jo ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä heti turvapaikkahakemuksen rekisteröinnin jälkeen; kehottaa jäsenvaltioita mahdollistamaan oikeusavun tosiasiallisen saatavuuden myös käytännössä ja varmistamaan, että saatavilla on riittävästi päteviä oikeudellisia neuvonantajia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että turvapaikkamenettelydirektiivissä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus sallia valtiosta riippumattomille järjestöille pääsy rajamenettelyihin hakijoiden auttamiseksi; pitää valitettavana, että monet jäsenvaltiot eivät säädä rajamenettelyjen yhteydessä tällaisesta valtiosta riippumattomien järjestöjen pääsystä rajalla sijaitsevissa yksiköissä, rajanylityspaikoissa ja kauttakulkualueilla, sillä tällä voi olla keskeinen rooli hakijoiden aineellisten ja menettelyllisten oikeuksien turvaamisessa ja tämä voi parantaa asiassa tehtyjen ensimmäisten päätösten laatua; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että rajamenettelyille luonteenomaisia ovat lyhyet menettelylliset määräajat ja säilöönotto; katsoo, että tehokkaat menettelylliset määräajat ovat tarpeen, jotta voidaan minimoida liikkumisvapauden väliaikaisen menetyksen kesto säilöönoton yhteydessä; palauttaa mieliin, että jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön lyhyempiä mutta kohtuullisia määräaikoja, tämän kuitenkaan rajoittamatta hakemuksen asianmukaista ja perusteellista tutkintaa ja turvapaikkamenettelydirektiivissä säädettyjen perusperiaatteiden ja takeiden tehokasta saatavuutta hakijan kannalta; toteaa, että rajamenettelyssä tehtävälle päätökselle asetettu määräaika vaihtelee jäsenvaltioiden välillä kahdesta päivästä 28 päivään, kun taas muutoksenhaussa tehtävän päätöksen määräaika vaihtelee kahdesta seitsemään päivään; huomauttaa, että lyhyet määräajat voivat olla haasteellisia puhuttelun tai muutoksenhaun perusteellisen valmistelun ja siten menettelyn oikeudenmukaisen soveltamisen kannalta, varsinkin jos turvapaikkamenettelydirektiivissä vahvistettuja menettelyllisiä takeita ei sovelleta tehokkaasti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa jäsenvaltioiden velvoitteesta tarjota hakijoille mahdollisuus saada avustaja, edustaja ja menettelyä koskevia tietoja turvapaikkamenettelydirektiivissä säädetyn mukaisesti; painottaa, että hakijoiden on saatava ajoissa käyttöönsä riittävät ja ymmärrettävät tiedot rajamenettelyistä sekä heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; huomauttaa, että tulkkausta olisi tarjottava paikan päällä henkilökohtaisesti ja rajamenettelyn kaikissa vaiheissa; muistuttaa, että henkilökohtaiset puhuttelut juontuvat jäsenvaltioiden velvoitteesta antaa hakijoille tosiasiallinen tilaisuus esittää hakemukselleen perusteet ja arviointimenettelyn keskeiset tekijät, ja että puhuttelut suorittavalla henkilöstöllä on oltava asianmukainen koulutus; korostaa, että hakijoille olisi annettava riittävästi aikaa valmistautua puhutteluun; panee huolestuneena merkille, että EPRS:n Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnissa tarkastellut jäsenvaltiot eivät täytä turvapaikkamenettelydirektiivissä niille asetettuja rajamenettelyjen menettelyllisiä takeita koskevia velvoitteitaan, ja korostaa, että hakijoiden vaikeuksilla saada menettelyllisiä takeita voi olla vakavia seurauksia heidän perusoikeuskirjassa taatuille oikeuksilleen; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön turvapaikkamenettelydirektiivissä vahvistetut takeet ja soveltamaan niitä kaikilta osin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että turvapaikkamenettelydirektiivissä jätetään jäsenvaltioiden harkintavaltaan, onko muutoksenhaulla automaattisesti lykkäävä vaikutus; palauttaa kuitenkin mieliin, että Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, että jos palauttamispäätöksen täytäntöönpano saattaa altistaa asianomaisen kolmannen maan kansalaisen vakavalle palauttamisriskille, kyseistä päätöstä koskevalla muutoksenhaulla on oltava lykkäävä vaikutus; |
| --- | --- |

25.

Rajamenettelyt ja tulijoiden suuri määrä

| 26. | korostaa, että turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos maahan saapuu suuria määriä kolmansien maiden kansalaisia tai kansalaisuudettomia henkilöitä, jotka jättävät kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset rajalla tai kauttakulkualueella, näitä menettelyjä voidaan soveltaa myös silloin ja niin kauan kuin nämä kolmansien maiden kansalaiset tai kansalaisuudettomat henkilöt majoitetaan tavanomaiseen tapaan rajan tai kauttakulkualueen läheisyydessä sijaitseviin tiloihin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että turvapaikkamenettelydirektiivin II luvussa säädetyt takeet pätevät myös silloin, kun tulijoita on suuri määrä; katsoo, että tässä yhteydessä henkilöstön ja resurssien riittävyys on olennaista; panee huolestuneena merkille, että näissä tilanteissa rajamenettelyjä voi olla haastavaa soveltaa oikein, ne voivat aiheuttaa perusoikeuksien loukkausten riskin ja herättää kysymyksiä tehokkuudesta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | jakaa perusoikeusviraston, YK:n pakolaisvaltuutetun ja maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan ilmaisemat huolet menettelyllisten takeiden ja perusoikeuksien kunnioittamisesta Kreikan järjestelykeskuksissa käytössä olevissa nopeutetuissa rajamenettelyissä; pitää valitettavina perusoikeuksissa ilmenneitä puutteita, joita perusoikeusvirasto on havainnut kyseisissä eurooppalaisissa järjestelykeskuksissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että EU:n virastot voivat tukea jäsenvaltioita, jos rajanylityspaikkaan saapuu suuria määriä turvapaikanhakijoita, jotta voidaan varmistaa nopea ja oikeudenmukainen menettely kaikille hakijoille; panee erityisesti merkille, että EASOn edustajat voivat antaa operatiivista tukea turvapaikkamenettelyn eri vaiheissa ja että Frontex voi auttaa seulonnassa, henkilöllisyyden varmentamisessa ja sormenjälkien ottamisessa; toteaa, että tähän mennessä EASO on antanut tukea ainoastaan saaria koskevan ns. nopeutetun rajamenettelyn puitteissa Kreikassa; huomauttaa lisäksi, että parannuksia on tehty mutta vakavia puutteita on edelleen, sillä esimerkiksi rajamenettelyjen keskimääräinen kesto on useita kuukausia; toivoo, että suunnitteilla oleva Euroopan unionin turvapaikkavirasto osallistuu näiden puutteiden korjaamiseen; |
| --- | --- |

29.

Rajamenettelyjen soveltaminen

| 30. | muistuttaa, että rajamenettelyjen soveltaminen kuuluu edelleen jäsenvaltioiden harkintavaltaan; toistaa, että jos jäsenvaltiot soveltavat rajamenettelyjä, niiden olisi säädettävä edellytyksistä, joilla varmistetaan, että kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt saavat oikeudenmukaisen ja asianmukaisen menettelyn sekä nopean selvyyden menettelyn tuloksesta; toteaa, että erityisesti monimutkaisemmissa tapauksissa menettelyllisten takeiden, kuten oikeusapua koskevan oikeuden, tehokkuus voi heikentyä; korostaa, että tehokkaiden menettelyjen ja menettelyllisten takeiden on kuuluttava kiinteästi yhteen; korostaa, että jos päätöstä ei voida tehdä viimeistään neljän viikon kuluessa, hakemus on käsiteltävä turvapaikkamenettelydirektiivin muiden säännösten mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan turvapaikkamenettelydirektiivissä säädettyjä menettelyllisiä takeita kaikilta osin niin lainsäädännössä kuin käytännössä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan jatkuvasti parhaita käytäntöjä nykyisten rajamenettelyjen oikeasta soveltamisesta ja tiedottamaan niistä myös komissiolle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pyytää jäsenvaltioita arvioimaan kriittisesti, onko niillä nykyisellään riittävät operatiiviset valmiudet varmistaa, että ne täyttävät rajamenettelyihin liittyvät velvoitteensa; pyytää jäsenvaltioita tehostamaan operatiivista yhteistyötä ja avunantoa tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota valvomaan tehokkaasti turvapaikkamenettelydirektiivin 43 artiklan ja siihen liittyvien säännösten täytäntöönpanoa ja ryhtymään toimiin, jos säännöksiä ei noudateta, myös käynnistämään tarvittaessa rikkomusmenettelyjä; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60.

(2)  EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96.

(3)  EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1.

(4)  EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31.

(5)  W. van Ballegooij, K. Eisele, ”Asylum procedures at the border, European Implementation Assessment”, Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, 2020.

(6)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 86.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/54

---

P9_TA(2021)0043

Asiakirjojen julkisuus 2016–2018

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 asiakirjojen julkisuudesta (työjärjestyksen 122 artiklan 7 kohta) – Vuosikertomus vuosilta 2016–2018 (2019/2198(INI))

(2021/C 465/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) sekä erityisesti SEU 1, 9, 10, 11 ja 16 artiklan sekä SEUT 15 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) sekä erityisesti SEU 1, 9, 10, 11 ja 16 artiklan sekä SEUT 15 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 41 ja 42 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 41 ja 42 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (1),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman asiakirjojen julkisuudesta (työjärjestyksen 104 artiklan 7 kohta) vuosina 2011–2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman asiakirjojen julkisuudesta (työjärjestyksen 104 artiklan 7 kohta) vuosina 2011–2013 (2),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman asiakirjojen julkisuudesta (työjärjestyksen 116 artiklan 7 kohta) vuosina 2014–2015 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman asiakirjojen julkisuudesta (työjärjestyksen 116 artiklan 7 kohta) vuosina 2014–2015 (3),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n toimielinten avoimuudesta, vastuuvelvollisuudesta ja lahjomattomuudesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n toimielinten avoimuudesta, vastuuvelvollisuudesta ja lahjomattomuudesta (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomukset ja hänen erityiskertomuksensa strategisessa tutkimuksessa OI/2/2017/TE neuvoston lainsäädäntöprosessin avoimuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomukset ja hänen erityiskertomuksensa strategisessa tutkimuksessa OI/2/2017/TE neuvoston lainsäädäntöprosessin avoimuudesta,

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusasiamiehen strategisesta tutkimuksesta OI/2/2017 lainsäädäntökäsittelyn avoimuudesta EU:n neuvoston valmisteluelimissä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusasiamiehen strategisesta tutkimuksesta OI/2/2017 lainsäädäntökäsittelyn avoimuudesta EU:n neuvoston valmisteluelimissä (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon komission, neuvoston ja parlamentin kertomukset asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisesta vuosina 2016, 2017 ja 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission, neuvoston ja parlamentin kertomukset asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisesta vuosina 2016, 2017 ja 2018,

| — | ottaa huomioon tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (6),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2016 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2016 (7),

| — | ottaa huomioon puheenjohtaja Ursula von der Leyenin poliittiset suuntaviivat komissiolle vuosiksi 2019–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtaja Ursula von der Leyenin poliittiset suuntaviivat komissiolle vuosiksi 2019–2024,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan ja 122 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan ja 122 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A9-0004/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A9-0004/2021),

| A. | ottaa huomioon, että perussopimusten mukaisesti ”unioni noudattaa kaikessa toiminnassaan kansalaistensa yhdenvertaisuuden periaatetta, jonka mukaan sen toimielimet, elimet ja laitokset kohtelevat kansalaisia yhdenvertaisesti” (SEU-sopimuksen 9 artikla); ottaa huomioon, että ”kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa” ja ”päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia” (SEU-sopimuksen 10 artiklan 3 kohta, luettuna sen johdanto-osan kolmannentoista kappaleen sekä 1 artiklan toisen kohdan ja 9 artiklan valossa); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että perussopimusten mukaisesti ”unioni noudattaa kaikessa toiminnassaan kansalaistensa yhdenvertaisuuden periaatetta, jonka mukaan sen toimielimet, elimet ja laitokset kohtelevat kansalaisia yhdenvertaisesti” (SEU-sopimuksen 9 artikla); ottaa huomioon, että ”kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa” ja ”päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia” (SEU-sopimuksen 10 artiklan 3 kohta, luettuna sen johdanto-osan kolmannentoista kappaleen sekä 1 artiklan toisen kohdan ja 9 artiklan valossa);

| B. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 15 artiklan mukaan ”unionin toimielimet, elimet ja laitokset toimivat mahdollisimman avoimesti edistääkseen hyvää hallintotapaa ja varmistaakseen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen” ja ”kaikilla unionin kansalaisilla sekä kaikilla luonnollisilla henkilöillä, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, tai kaikilla oikeushenkilöillä, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua unionin toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjoihin”; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 15 artiklan mukaan ”unionin toimielimet, elimet ja laitokset toimivat mahdollisimman avoimesti edistääkseen hyvää hallintotapaa ja varmistaakseen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen” ja ”kaikilla unionin kansalaisilla sekä kaikilla luonnollisilla henkilöillä, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, tai kaikilla oikeushenkilöillä, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua unionin toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjoihin”;

| C. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan, jolla on nyt ”sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla” (SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohta), 42 artiklassa korostetaan edelleen oikeutta tutustua asiakirjoihin ja sen asemaa perusoikeutena; ottaa huomioon, että oikeus tutustua asiakirjoihin antaa kansalaisille mahdollisuuden käyttää tehokkaasti oikeuttaan valvoa EU:n toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen työtä ja toimintaa, erityisesti lainsäädäntöprosessia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan, jolla on nyt ”sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla” (SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohta), 42 artiklassa korostetaan edelleen oikeutta tutustua asiakirjoihin ja sen asemaa perusoikeutena; ottaa huomioon, että oikeus tutustua asiakirjoihin antaa kansalaisille mahdollisuuden käyttää tehokkaasti oikeuttaan valvoa EU:n toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen työtä ja toimintaa, erityisesti lainsäädäntöprosessia;

| D. | katsoo, että EU:n toimielinten toiminnan olisi oltava oikeusvaltioperiaatteen mukaista; katsoo, että EU:n toimielinten on tähdättävä toiminnassaan mahdollisimman pitkälle menevään avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja lahjomattomuuteen; katsoo, että nämä ohjaavat periaatteet ovat keskeisiä pyrittäessä edistämään hyvää hallintotapaa EU:n toimielimissä ja lisäämään EU:n toiminnan ja päätöksenteon avoimuutta; ottaa huomioon, että kansalaisten luottamus unionin toimielimiin on ratkaisevaa demokratian, hyvän hallintotavan ja tehokkaan päätöksenteon kannalta; katsoo, että avoimuus ja asiakirjojen saatavuus olisi taattava myös sen suhteen, miten EU:n toimintapolitiikkoja pannaan täytäntöön kaikilla tasoilla ja miten EU:n varoja käytetään; katsoo, että avoimuus ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen ovat välttämättömiä hyvän hallintotavan edistämiselle EU:n toimielimissä: ottaa huomioon, että kansalaisilla on demokratian perusperiaatteiden mukaisesti oikeus saada tietoa päätöksentekoprosessista ja seurata sitä; toteaa, että Euroopan parlamentti toimii avoimesti lainsäädäntömenettelyssään, valiokuntavaihe mukaan lukien, mikä antaa siten kansalaisille, tiedotusvälineille ja sidosryhmille mahdollisuuden nähdä, miten ja miksi päätöksiä tehdään, ja tunnistaa selkeästi parlamentissa vallitsevat erilaiset näkemykset ja eri ehdotusten alkuperät sekä seurata lopullista päätöksentekoa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että EU:n toimielinten toiminnan olisi oltava oikeusvaltioperiaatteen mukaista; katsoo, että EU:n toimielinten on tähdättävä toiminnassaan mahdollisimman pitkälle menevään avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja lahjomattomuuteen; katsoo, että nämä ohjaavat periaatteet ovat keskeisiä pyrittäessä edistämään hyvää hallintotapaa EU:n toimielimissä ja lisäämään EU:n toiminnan ja päätöksenteon avoimuutta; ottaa huomioon, että kansalaisten luottamus unionin toimielimiin on ratkaisevaa demokratian, hyvän hallintotavan ja tehokkaan päätöksenteon kannalta; katsoo, että avoimuus ja asiakirjojen saatavuus olisi taattava myös sen suhteen, miten EU:n toimintapolitiikkoja pannaan täytäntöön kaikilla tasoilla ja miten EU:n varoja käytetään; katsoo, että avoimuus ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen ovat välttämättömiä hyvän hallintotavan edistämiselle EU:n toimielimissä: ottaa huomioon, että kansalaisilla on demokratian perusperiaatteiden mukaisesti oikeus saada tietoa päätöksentekoprosessista ja seurata sitä; toteaa, että Euroopan parlamentti toimii avoimesti lainsäädäntömenettelyssään, valiokuntavaihe mukaan lukien, mikä antaa siten kansalaisille, tiedotusvälineille ja sidosryhmille mahdollisuuden nähdä, miten ja miksi päätöksiä tehdään, ja tunnistaa selkeästi parlamentissa vallitsevat erilaiset näkemykset ja eri ehdotusten alkuperät sekä seurata lopullista päätöksentekoa;

| E. | toteaa, että SEU-sopimuksen 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti neuvoston istuntojen on oltava julkisia, kun se käsittelee säädösehdotuksia ja äänestää niistä; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen mukaan nykyinen käytäntö, jossa useimmat käynnissä olevien lainsäädäntömenettelyjen valmisteluasiakirjat varustetaan LIMITE-merkinnällä, merkitsee suhteetonta rajoitusta kansalaisten mahdollisimman laajaan oikeuteen tutustua lainsäädäntöasiakirjoihin (8); toteaa, että neuvoston sitoutumattomuus avoimuuden varmistamiseen kuvastaa vastuuvelvollisuuden puutetta sen roolissa EU:n lainsäädäntövallan käyttäjänä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että SEU-sopimuksen 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti neuvoston istuntojen on oltava julkisia, kun se käsittelee säädösehdotuksia ja äänestää niistä; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen mukaan nykyinen käytäntö, jossa useimmat käynnissä olevien lainsäädäntömenettelyjen valmisteluasiakirjat varustetaan LIMITE-merkinnällä, merkitsee suhteetonta rajoitusta kansalaisten mahdollisimman laajaan oikeuteen tutustua lainsäädäntöasiakirjoihin (8); toteaa, että neuvoston sitoutumattomuus avoimuuden varmistamiseen kuvastaa vastuuvelvollisuuden puutetta sen roolissa EU:n lainsäädäntövallan käyttäjänä;

| F. | ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen vuonna 2018 päätökseen saattamien tutkimusten yleisimmät aiheet olivat avoimuus, vastuuvelvollisuus sekä tietojen ja asiakirjojen saatavuus (24,6 prosenttia), joiden jälkeen tulivat palvelukulttuuri (19,8 prosenttia) ja harkintavallan asianmukainen käyttö (16,1 prosenttia); toteaa, että muita aiheita olivat menettelyyn liittyvien oikeuksien, kuten kuulluksi tulemista koskevan oikeuden, noudattaminen, perusoikeuksien kunnioittaminen, eettiset kysymykset, kansalaisten osallistuminen EU:n päätöksentekoon, mukaan lukien rikkomusmenettelyt, moitteeton varainhoito EU:n hankintasopimusten, avustusten ja sopimusten osalta sekä palvelukseenotto ja unionin henkilöstökysymysten hyvä hallinta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen vuonna 2018 päätökseen saattamien tutkimusten yleisimmät aiheet olivat avoimuus, vastuuvelvollisuus sekä tietojen ja asiakirjojen saatavuus (24,6 prosenttia), joiden jälkeen tulivat palvelukulttuuri (19,8 prosenttia) ja harkintavallan asianmukainen käyttö (16,1 prosenttia); toteaa, että muita aiheita olivat menettelyyn liittyvien oikeuksien, kuten kuulluksi tulemista koskevan oikeuden, noudattaminen, perusoikeuksien kunnioittaminen, eettiset kysymykset, kansalaisten osallistuminen EU:n päätöksentekoon, mukaan lukien rikkomusmenettelyt, moitteeton varainhoito EU:n hankintasopimusten, avustusten ja sopimusten osalta sekä palvelukseenotto ja unionin henkilöstökysymysten hyvä hallinta;

| G. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies otti vuonna 2018 käyttöön uuden verkkosivuston, jolla on uusittu ja käyttäjäystävällinen käyttöliittymä mahdollisten kantelujen tekijöille; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen nopeutettu menettely asiakirjojen saatavuutta koskevien kantelujen käsittelemiseksi kuvastaa oikeusasiamiehen sitoutumista avun tarjoamiseen ja nopeiden päätösten tekemiseen apua hakeville; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies otti vuonna 2018 käyttöön uuden verkkosivuston, jolla on uusittu ja käyttäjäystävällinen käyttöliittymä mahdollisten kantelujen tekijöille; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen nopeutettu menettely asiakirjojen saatavuutta koskevien kantelujen käsittelemiseksi kuvastaa oikeusasiamiehen sitoutumista avun tarjoamiseen ja nopeiden päätösten tekemiseen apua hakeville;

| H. | toteaa, että oikeusasiamiehen strategisessa tutkimuksessa OI/2/2017/TE todettiin, että avoimuuden puute neuvoston lainsäädäntöasiakirjojen julkisuudessa ja sen päätöksentekoprosessissa – erityisesti neuvoston valmisteluelimissä, mukaan lukien komiteat, työryhmät ja pysyvien edustajien komitea (Coreper), tapahtuvassa valmisteluvaiheessa – noudattamat käytännöt ovat hallinnollisia epäkohtia; ottaa huomioon, että koska neuvosto oli vastahakoinen panemaan oikeusasiamiehen suosituksia täytäntöön, tämä toimitti 16. toukokuuta 2018 parlamentille erityiskertomuksen OI/2/2017/TE neuvoston lainsäädäntöprosessin avoimuudesta; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen strategisesta tutkimuksesta 17. tammikuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti hyväksyi oikeusasiamiehen suositukset; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että oikeusasiamiehen strategisessa tutkimuksessa OI/2/2017/TE todettiin, että avoimuuden puute neuvoston lainsäädäntöasiakirjojen julkisuudessa ja sen päätöksentekoprosessissa – erityisesti neuvoston valmisteluelimissä, mukaan lukien komiteat, työryhmät ja pysyvien edustajien komitea (Coreper), tapahtuvassa valmisteluvaiheessa – noudattamat käytännöt ovat hallinnollisia epäkohtia; ottaa huomioon, että koska neuvosto oli vastahakoinen panemaan oikeusasiamiehen suosituksia täytäntöön, tämä toimitti 16. toukokuuta 2018 parlamentille erityiskertomuksen OI/2/2017/TE neuvoston lainsäädäntöprosessin avoimuudesta; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen strategisesta tutkimuksesta 17. tammikuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti hyväksyi oikeusasiamiehen suositukset;

| I. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies katsoi asiassa 1302/2017/MH, joka koski komissiossa käsiteltyä pyyntöä tutustua avoimuusrekisteriä koskeviin komission oikeudellisen yksikön lausuntoihin, että komission jatkuva kieltäytyminen myöntämästä laajempaa oikeutta tutustua asiakirjoihin on hallinnollinen epäkohta, koska komissio ei ollut noudattanut mahdollisimman avointa ja ennakoivaa lähestymistapaa siihen nimenomaiseen toimenpiteeseen nähden, jolla pyritään edistämään avoimuutta keinona laajentaa EU:n legitimiteettiä ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies katsoi asiassa 1302/2017/MH, joka koski komissiossa käsiteltyä pyyntöä tutustua avoimuusrekisteriä koskeviin komission oikeudellisen yksikön lausuntoihin, että komission jatkuva kieltäytyminen myöntämästä laajempaa oikeutta tutustua asiakirjoihin on hallinnollinen epäkohta, koska komissio ei ollut noudattanut mahdollisimman avointa ja ennakoivaa lähestymistapaa siihen nimenomaiseen toimenpiteeseen nähden, jolla pyritään edistämään avoimuutta keinona laajentaa EU:n legitimiteettiä ja vastuuvelvollisuutta;

Avoimuus laajemmasta näkökulmasta

| 1. | aikoo päättäväisesti pyrkiä tuomaan kansalaiset lähemmäs päätöksentekoprosessiaan; korostaa, että avoimuus ja vastuuvelvollisuus ovat erittäin tärkeitä asioita, jotta voidaan säilyttää kansalaisten luottamus EU:n poliittista, lainsäädännöllistä ja hallinnollista toimintaa kohtaan; korostaa, että SEU-sopimuksen 10 artiklan 3 kohdassa tunnustetaan osallistavan demokratian asema yhtenä unionin keskeisistä demokraattisista periaatteista, millä korostetaan sitä, että päätökset on tehtävä mahdollisimman lähellä kansalaisia; palauttaa mieliin, että täysin demokraattinen ja erittäin avoin päätöksenteko EU:ssa on välttämätöntä kansalaisten luottamuksen lisäämiseksi EU:n toimielimiä kohtaan; korostaa, että kaikkien EU:n toimielinten on edistettävä toimintaansa yhtä avoimesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee tyytyväisenä merkille avoimuudesta vastaavan komission jäsenen nimittämisen, jonka tehtävänä on lisätä lainsäädäntöprosessin avoimuutta EU:n toimielimissä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että parlamentti edustaa unionin kansalaisten etuja avoimesti oikeusasiamiehen vahvistamalla tavalla, minkä tavoitteena on pitää heidät täysin ajan tasalla, ja panee merkille komission edistymisen avoimuuden lisäämisessä; on erittäin huolissaan siitä, että parlamentin ja oikeusasiamiehen kehotuksista ja suosituksista huolimatta neuvosto ei ole vielä pannut täytäntöön vertailukelpoisia standardeja ja että neuvoston päätöksentekoprosessi ei ole läheskään avoin; kehottaa neuvostoa panemaan asiaankuuluvat unionin tuomioistuimen päätökset täytäntöön käytännössä ja olemaan kiertämättä niitä; arvostaa tiettyjen neuvoston puheenjohtajavaltioiden ja tiettyjen jäsenvaltioiden hyviä käytäntöjä neuvoston asiakirjojen, myös neuvoston puheenjohtajavaltion ehdotusten, julkaisemisessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin neuvosto päätti – oikeusasiamiehen aloitettua asian 1011/2015/TN käsittelyn – soveltaa asetusta (EY) N:o 1049/2001 pääsihteeristönsä hallussa oleviin asiakirjoihin, jotka liittyvät erilaisiin hallitustenvälisiä elimiä ja yksiköitä koskeviin tukitehtäviin, kuten kyseisen komitean lausuntoihin, jotka koskevat ehdolla olevien henkilöiden soveltuvuutta unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin ja julkisasiamiehen tehtäviin; suhtautuu myönteisesti oikeusasiamiehen lausuntoon, jonka mukaan avoimuuden lisääminen on asetettava etusijalle etsittäessä oikeaa tasapainoa kahden tarpeen välillä, jotka ovat korkeaan julkiseen virkaan pyrkivien henkilöiden henkilötietojen suojaaminen ja avoimuuden maksimointi korkeiden julkisten virkojen täyttämisessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana komission toistuvaa käytäntöä, jossa parlamentille annetaan usein vain hyvin vähän tietoa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta; kehottaa toimielimiä kunnioittamaan vilpittömän yhteistyön periaatetta ja julkaisemaan nämä tiedot ennakoivasti; pitää valitettavana, että komissio kieltäytyy julkaisemasta tilastoja, jotka osoittavat EU:n politiikkojen tehokkuuden, mikä estää perusoikeuksiin merkittävästi vaikuttavien toimintapolitiikkojen julkisen valvonnan; kehottaa komissiota julkaisemaan ennakoivammin tällaiset tilastotiedot, jotta voidaan osoittaa, että toimintapolitiikat ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia niiden tavoitteen saavuttamiseksi; kehottaa komissiota avoimuuteen kolmansien osapuolten kanssa tehtävistä sopimuksista; kehottaa komissiota toimimaan ennakoivammin julkaisemalla mahdollisimman paljon tietoa tarjouskilpailumenettelyistä, eli enemmän kuin nykyisin on käytäntönä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää tärkeänä toteutettuja toimia, joilla parannetaan rikkomusmenettelyissä tehtyjen päätösten avoimuutta; pyytää erityisesti, että komission näiden menettelyjen yhteydessä jäsenvaltioille toimittamat asiakirjat ja niihin liittyvät vastaukset asetetaan yleisön saataville; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että kansainväliset sopimukset ovat oikeudellisesti sitovia ja vaikuttavat EU:n lainsäädäntöön, ja korostaa tarvetta varmistaa avoimuus koko prosessin ajan; muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 218 artiklan mukaisesti parlamentille on tiedotettava välittömästi ja täysimääräisesti neuvottelujen kaikissa vaiheissa; kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan ja varmistamaan, että SEUT-sopimuksen 218 artiklaa noudatetaan kaikilta osin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää erittäin valitettavana, että komissio ja neuvosto vaativat suljetuin ovin pidettäviä kokouksia ilman asianmukaisia perusteita; toteaa, että suljetuin ovin pidettäviä kokouksia koskevat pyynnöt olisi arvioitava asianmukaisesti; kehottaa laatimaan selkeät kriteerit ja säännöt, jotka koskevat EU:n toimielimissä suljetuin ovin pidettäviä kokouksia koskevia pyyntöjä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että lainsäädäntöprosessin avoimuus on kansalaisille erittäin tärkeää ja tärkeä tapa varmistaa heidän aktiivinen osallistumisensa lainsäädäntöprosessiin; suhtautuu myönteisesti paremmasta lainsäädännöstä vuonna 2016 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen ja siihen, että kolme toimielintä ovat sitoutuneet varmistamaan lainsäädäntömenettelyjen avoimuuden asiaa koskevan lainsäädännön ja oikeuskäytännön perusteella, mukaan lukien kolmenvälisten neuvottelujen asianmukainen käsittely; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa toimielimiä jatkamaan keskusteluja lainsäädäntöasioiden tilannetta koskevan helppokäyttöisen yhteisen tietokannan (yhteinen lainsäädäntötietokanta) perustamisesta paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti, jotta varmistetaan suurempi avoimuus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti jo käynnistettyihin aloitteisiin, joissa käsitellään kansalaisten vaatimuksia avoimuuden lisäämisestä, kuten joulukuussa 2017 käyttöön otettu toimielinten välinen delegoitujen säädösten rekisteri, joka on parlamentin, komission ja neuvoston yhteinen väline, jolla taataan mahdollisuus tutustua delegoituihin säädöksiin koko niiden elinkaaren aikana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | huomauttaa, että komiteamenettelyjen avoimuutta ja komiteamenettelyrekisterin saatavuutta olisi lisättävä entisestään ja että sen sisältöön olisi tehtävä muutoksia sen varmistamiseksi, että päätöksentekoprosessi on avoimempi; korostaa, että rekisterin hakutoimintojen parantaminen siten, että hakuja voidaan tehdä politiikanaloittain, pitäisi olla olennainen osa tätä prosessia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti komission jäsenten uusiin toimintasääntöihin, jotka tulivat voimaan helmikuussa 2018 ja jotka lisäävät avoimuutta ennen kaikkea komission jäsenten ja edunvalvojien välisistä kokouksista sekä yksittäisten komission jäsenten työmatkoista aiheutuvista kustannuksista; pitää valitettavana, että neuvosto ei ole vieläkään hyväksynyt jäsentensä käytännesääntöjä, ja kehottaa painokkaasti neuvostoa hyväksymään tällaiset säännöt viipymättä; painottaa, että neuvoston on oltava yhtä vastuuvelvollinen ja avoin kuin muiden toimielinten; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palauttaa mieliin, että tarkistetun työjärjestyksen mukaisesti jäsenten olisi omaksuttava järjestelmällinen käytäntö, jonka mukaan he tapaavat ainoastaan avoimuusrekisteriin rekisteröityjä edunvalvojia; muistuttaa myös, että jäseniä pyydetään julkaisemaan verkossa kaikki suunnitellut kokoukset avoimuusrekisterin soveltamisalaan kuuluvien edunvalvojien kanssa, kun taas esittelijöiden, varjoesittelijöiden ja valiokuntien puheenjohtajien on julkaistava verkossa kaikki suunnitellut kokoukset avoimuusrekisterin soveltamisalaan kuuluvien edunvalvojien kanssa; huomauttaa kuitenkin tässä yhteydessä, että vaaleilla valitut edustajat saavat vapaasti ja rajoituksitta tavata kaikkia henkilöitä, joita he pitävät poliittisen työnsä kannalta merkityksellisinä ja tärkeinä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että nykyinen tapa etsiä tietoja Euroopan parlamentin jäsenten äänestyskäyttäytymisestä käyttämällä parlamentin verkkosivustolla olevia satoja äänestyksiä kattavia pdf-tiedostoja, ei ole käyttäjäystävällinen eikä edistä EU:n avoimuutta; kehottaa luomaan käyttäjäystävällisen järjestelmän, jossa hyväksytty asiakirja ja äänestystulokset voidaan suodattaa ryhmittäin ja Euroopan parlamentin jäsenittäin ja ovat siksi näkyvissä samanaikaisesti jokaisen nimenhuutoäänestyksen kohdalla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä, että neuvottelut komission ehdotuksesta toimielinten väliseksi sopimukseksi pakollisesta avoimuusrekisteristä (COM(2016)0627) on viimeinkin saatu päätökseen, ja kehottaa kolmea toimielintä panemaan sen nopeasti täytäntöön; korostaa, että jotta kansalaisten luottamus unionin toimielimiin säilyisi korkeana, toimielinten sisällä järjestettävien kokousten avoimuutta on lisättävä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rohkaisee myös kansallisten hallitusten ja parlamenttien jäseniä pyrkimään suurempaan avoimuuteen tapaamisissaan edunvalvojien kanssa, sillä tehdessään päätöksiä EU-asioista he ovat osa EU:n lainsäädäntövaltaa laajemmassa merkityksessä; |
| --- | --- |

17.

Asiakirjojen julkisuus

| 18. | muistuttaa, että yleisön oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin on perustamissopimuksiin ja perusoikeuskirjaan kirjattu perusoikeus ja liittyy erottamattomasti toimielinten demokraattiseen luonteeseen; korostaa, että tämän oikeuden mahdollisimman laaja käyttö mahdollisimman varhaisessa vaiheessa on olennaisen tärkeää, koska se takaa EU:n toimielinten työn ja toiminnan demokraattisen valvonnan; muistuttaa, että kansalaisten luottamus poliittisiin instituutioihin on edustuksellisten demokratioiden keskeinen perusta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa asiakirjojen julkisuudesta aiemmissa päätöslauselmissaan esittämistään kehotuksista; pitää valitettavana, että komissio ja neuvosto eivät ole toteuttaneet asianmukaisia jatkotoimia useiden parlamentin tekemien ehdotusten johdosta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että pääsääntönä on oltava avoimuus ja toimielinten asiakirjojen saaminen yleisön tutustuttavaksi asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti ja että, kuten unionin tuomioistuimen vakiintuneessa oikeuskäytännössä on jo vahvistettu, tätä sääntöä koskevia poikkeuksia on tulkittava tiukasti siten, että otetaan huomioon tietojen julkistamiseen liittyvä pakottava yleinen etu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palauttaa mieliin, että on tärkeää välttää asiakirjojen turvaluokituksen liioittelua, koska se voisi heikentää julkista valvontaa; pitää valitettavana, että virallisten asiakirjojen turvaluokitus on usein liioiteltu; esittää uudelleen kantansa, jonka mukaan olisi luotava selkeät ja yhdenmukaiset säännöt, jotka koskevat asiakirjojen salassapitoa ja julkistamista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille, että komissiolla on eniten alkuperäisiä pyyntöjä (6 912 vuonna 2018), jotka koskevat tiettyjä asiakirjoja, ja sen jälkeen neuvostolla (2 474 vuonna 2018) ja parlamentilla (498 vuonna 2018); panee merkille yleisesti ottaen myönteisen vastausasteen (vuonna 2018 komission osalta 80 prosenttia, neuvoston osalta 72,2 prosenttia ja parlamentin osalta 96 prosenttia); |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee kiinnostuneena merkille, että tärkeimmät kieltäytymisperusteet perustuvat tarpeeseen suojella toimielinten päätöksentekomenettelyä, yksityishenkilöiden yksityisyyttä ja koskemattomuutta sekä tietyn luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kaupallisia etuja; panee lisäksi merkille, että parlamentille oikeudellisen neuvonnan suojaaminen on ollut tärkeä peruste myös tapauksissa, joissa on pyydetty pääasiassa puhemiehistön asiakirjoja, kun taas komissiolle tarkastusten, tutkimusten ja tilintarkastusten suorittaminen sekä yleinen turvallisuus olivat myös tärkeitä perusteita evätä oikeus tutustua asiakirjoihin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin tuomioistuimen päätökseen asiassa C-213/15 P (komissio vastaan Patrick Breyer), jossa tuomioistuin vahvisti unionin yleisen tuomioistuimen tuomion ja totesi, että komissio ei voi evätä oikeutta tutustua mihinkään hallussaan olevaan jäsenvaltion kirjelmään ainoastaan sillä perusteella, että se on oikeudenkäyntiin liittyvä asiakirja; ottaa huomioon, että tuomioistuimen mukaan kaikki asiakirjoihin tutustumista koskevat päätökset on tehtävä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla ja että unionin tuomioistuimen oikeudelliseen toimintaan liittyvät asiakirjat eivät periaatteessa kuulu asetuksen soveltamisalaan, jos ne ovat asetuksessa lueteltujen EU:n toimielinten, kuten tässä tapauksessa komission, hallussa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tukee kansalaisyhteiskunnan kehotusta (9) lähettää Euroopan unionin tuomioistuimen julkiset istunnot suorina verkkolähetyksinä, kuten jo tehdään joissakin kansallisissa ja kansainvälisissä tuomioistuimissa, esimerkiksi Ranskan perustuslakituomioistuimessa ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palauttaa mieliin komissiolle ja neuvostolle esittämänsä kehotukset 28. huhtikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa, joka koskee asiakirjojen julkisuutta vuosina 2014–2015; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 tarkistaminen on ollut pysähdyksissä vuodesta 2012, ja pitää valitettavana komission aikomusta peruuttaa tämä ehdotus; kehottaa kaikkia osapuolia aloittamaan uudelleen prosessin ja jatkamaan uudelleentarkastelua, jotta asetuksen säännökset voidaan mukauttaa Lissabonin sopimukseen ja jotta voidaan varmistaa, että soveltamisala ulottuu kaikkiin EU:n toimielimiin, elimiin ja virastoihin niin, että saavutetaan lopullinen tavoite, eli antaa EU:n kansalaisille laajemmat ja paremmat mahdollisuudet tutustua EU:n asiakirjoihin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että SEU:n ja SEUT:n voimaantulon jälkeen oikeus tutustua asiakirjoihin koskee kaikkia unionin toimielimiä, elimiä ja virastoja, kuten SEUT:n 15 artiklan 3 kohdassa todetaan; katsoo, että asetusta (EY) N:o 1049/2001 olisi muutettava ja nykyaikaistettava, jotta se olisi yhdenmukainen perussopimusten kanssa ja jotta reagoidaan tällä alalla tapahtuneeseen kehitykseen ja otetaan huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskeva oikeuskäytäntö; kehottaa siksi kaikkia kolmea toimielintä työskentelemään rakentavasti, jotta tarkistettu asetus voidaan hyväksyä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | painottaa, että sen varmistaminen, että kansalaiset pystyvät ymmärtämään ja seuraamaan tiiviisti lainsäädännön etenemistä ja osallistumaan siihen, on perussopimusten mukainen vaatimus ja demokraattisen valvonnan ja koko demokratian perusedellytys; katsoo, että kun trilogien yhteydessä laaditaan asiakirjoja, kuten esityslistat, tulosten yhteenvedot, pöytäkirjat ja neuvoston yleiset lähestymistavat, jos ne ovat saatavilla ja saatavilla olevassa muodossa, nämä asiakirjat liittyvät lainsäädäntömenettelyihin eikä niitä voida periaatteessa käsitellä eri tavalla kuin muita lainsäädäntöasiakirjoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että avoimuus ja yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin on tärkeää; korostaa, että lainsäädäntöprosessin suuri avoimuus on olennaisen tärkeää, jotta kansalaiset, tiedotusvälineet, kansalaisyhteiskunta ja muut sidosryhmät voivat saada vaaleilla valitut virkamiehet ja hallitukset kantamaan vastuunsa; panee merkille oikeusasiamiehen arvokkaan roolin EU:n toimielinten ja kansalaisten välisessä yhteydenpidossa ja välittäjänä toimimisessa ja korostaa oikeusasiamiehen työtä EU:n lainsäädäntöprosessin vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi kansalaisille; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palauttaa mieliin, että oikeusasiamiehen mukaan asiakirjojen, erityisesti lainsäädäntöasiakirjojen, saatavuutta koskevien rajoitusten olisi oltava poikkeuksellisia ja rajoituttava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä; suhtautuu myönteisesti asiakirjojen saatavuutta koskevaan oikeusasiamiehen nopeutettuun menettelyyn, mutta pitää valitettavana, että hänen suosituksensa eivät ole oikeudellisesti velvoittavia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että kaikkien päätösten, joilla evätään yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin, on perustuttava selkeästi ja tiukasti rajattuihin sekä pätevästi ja täsmällisesti perusteltuihin laillisiin poikkeuksiin, niin että kansalaiset ymmärtävät epäämisen ja voivat hyödyntää tehokkaasti käytettävissään olevia oikeussuojakeinoja; panee huolestuneena merkille, että tällä hetkellä ainoa oikeudellinen keino, jolla kansalaiset voivat riitauttaa asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden epäämisen, on nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa, mihin liittyy pitkiä menettelyjä, riski korkeista kustannuksista ja epävarma lopputulos ja mikä aiheuttaa kohtuuttoman rasitteen päätöksiä riitauttaville kansalaisille, ja toimii pelotteena sitä aikoville; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa tässä yhteydessä EU:n toimielimiä, elimiä ja virastoja ottamaan käyttöön nopeampia, yksinkertaisempia ja helppokäyttöisempiä menettelyjä, joilla käsitellään asiakirjoihin tutustumisen kieltävistä päätöksistä tehtyjä valituksia; katsoo, että ennakoivampi lähestymistapa auttaisi varmistamaan tehokkaan avoimuuden sekä torjumaan tarpeettomia oikeusriitoja, joista voi seurata turhia kustannuksia ja rasitteita niin kansalaisille kuin toimielimille; katsoo, että resurssien puute ei saisi estää kansalaisiariitauttamasta päätöksiä; muistuttaa mahdollisuudesta hakea oikeusapua perusoikeuskirjan mukaisesti; kehottaa EU:n toimielimiä pidättymään vaatimasta vastapuolta vastaamaan oikeudenkäyntikuluista; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palauttaa tässä yhteydessä mieliin asiassa 682/2014/JF annetut ja 19. joulukuuta 2017 päivätyt oikeusasiamiehen päätökset, joissa todetaan, että komission vaatimus siitä, että kaikkien henkilöiden, jotka pyytävät saada tutustua asiakirjoihin, on ilmoitettava postiosoitteensa paperipostin lähettämistä varten, on hallinnollinen epäkohta, ja korostetaan, että uudistettujen pyyntöjen ja menettelyyn liittyvien muodollisuuksien painottaminen, kun nämä ovat tarpeettomia eivätkä edistä ilmeistä käyttötarkoitusta, osoittaa piittaamattomuutta kansalaisten perusoikeuksista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää erittäin valitettavana, että neuvosto ei julkaise ennakoivasti useimpia lainsäädäntöasiakirjoihin liittyviä asiakirjoja, mikä estää kansalaisia saamasta tietoonsa, mitkä asiakirjat todella ovat olemassa, ja haittaa siten heidän oikeuttaan tutustua asiakirjoihin; pitää valitettavana, että neuvosto esittää lainsäädäntöasiakirjoja koskevat tiedot rekisterissä, joka on epätäydellinen ja jota on hankala käyttää; kehottaa neuvostoa luettelemaan lainsäädäntöasiakirjoihin liittyvät asiakirjat käyttäjäystävällisessä julkisessa rekisterissä ja ottamaan näin täysin huomioon avoimuutta koskevan yleisen edun ja mahdollistamaan kansalaisten ja kansallisten parlamenttien harjoittaman legitiimin valvonnan; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa painokkaasti neuvostoa mukauttamaan työskentelymenetelmiään parlamentaarisen ja osallistavan demokratian normeihin perussopimusten mukaisesti ja toistaa, että neuvoston on oltava yhtä vastuuvelvollinen ja avoin kuin muiden toimielinten; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tukee täysin Euroopan oikeusasiamiehen neuvostolle strategisen tutkimuksen jälkeen antamia suosituksia, joita ovat seuraavat: a) kirjataan järjestelmällisesti jäsenvaltioiden valmisteluelinten kanssa käymissä keskusteluissa ilmaisemat kannat, b) laaditaan selkeät ja julkiset perusteet, joiden mukaan neuvosto merkitsee asiakirjat LIMITE-asiakirjoiksi, ja c) tarkistetaan järjestelmällisesti asiakirjojen LIMITE-asema ennen tietyn säädöksen lopullista hyväksymistä; tämä tarkastelu olisi tehtävä ennen trilogeissa käytäviä epävirallisia neuvotteluja, jolloin neuvosto on jo saavuttanut alustavan kannan; kehottaa neuvostoa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet oikeusasiamiehen suositusten panemiseksi täytäntöön mahdollisimman nopeasti, jotta voidaan taata lainsäädäntökeskustelujen avoimuus sen valmistelevissa elimissä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ottaa huomioon, että neuvoston nykyinen laajalle levinnyt mielivaltainen käytäntö merkitä useimmat valmisteluasiakirjat meneillään olevissa lainsäädäntömenettelyissä LIMITE-merkinnällä rajoittaa kansalaisten mahdollisimman laajaa oikeutta tutustua lainsäädäntöasiakirjoihin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille, että parlamentille esitetyt pyynnöt saada tutustua kolmikantakokouksissa käsiteltyihin monipalstaisiin asiakirjoihin ovat lisääntyneet huomattavasti unionin yleisen tuomioistuimen asiassa De Capitani (10) antaman tuomion seurauksena, ja panee tyytyväisenä merkille, että tuomion antamisen jälkeen parlamentti on julkistanut kaikki monipalstaiset asiakirjat, joihin tutustumista on pyydetty asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla; suhtautuu tähän myönteisesti, koska lainsäädäntöprosessin avoimuus lisää osaltaan toimielinten legitimiteettiä EU:n kansalaisten keskuudessa; korostaa, että yleinen vaatimus asiakirjojen antamisesta tutustuttaviksi on kaikkein soveltuvin väline kaikille EU:n toimielimille, jotta ne pystyvät vastaamaan asiakirjoja koskevien pyyntöjen määrän valtavaan kasvuun; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että asiassa De Capitani maaliskuussa 2018 annetussa tuomioistuimen tuomiossa todetaan, että yleistä luottamuksellisuutta koskevaa olettamaa ei sovelleta neljäpalstaisissa asiakirjoissa esitettyihin toimielinten kantoihin; toteaa, että trilogiasiakirjojen sisältämän asiasisällön arkaluonteisuus ei sinällään ollut riittävä syy evätä oikeutta tutustua asiakirjoihin; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että yleisen tuomioistuimen päätelmiä sovelletaan kaikkiin EU:n toimielimiin ja että tuomioistuin täsmentää, että kun unionin toimielimestä peräisin olevaan asiakirjaan sovelletaan poikkeusta yleisön oikeudesta tutustua asiakirjoihin, toimielimen on selkeästi arvioitava ja selitettävä, miksi oikeus tutustua tähän asiakirjaan voisi konkreettisesti ja tosiasiallisesti vahingoittaa poikkeuksella suojattua etua, ja erityisesti, miksi oikeus tutustua kokonaisuudessaan kyseisiin asiakirjoihin vahingoittaisi konkreettisesti ja tosiasiallisesti päätöksentekomenettelyä ja edellyttäisi näin, että tämän riskin on oltava kohtuullisesti ennakoitavissa eikä pelkästään hypoteettinen; korostaa, että asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden epääminen on perusteltava kussakin konkreettisessa tapauksessa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suhtautuu myönteisesti siihen, että asiassa ClientEarth v. komissio selvennetään merkittävästi lainsäädäntöasiakirjojen käsitteen soveltamisalaa, ja siihen, että unionin tuomioistuin havaitsi, että vaikutustenarvioinnin yhteydessä laadittuja asiakirjoja voidaan pitää lainsäädäntöasiakirjoina eikä niitä näin ollen voida suojata julkistamisen estämistä koskevan yleisen olettaman perusteella; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää valitettavana, että neuvoston, komission ja parlamentin oikeudellisten yksiköiden neuvoa-antavien lausuntojen saatavuutta on rajoitettu ja että parlamentin oikeudellisen yksikön lausunnot eivät ole usein edes muiden valiokuntien jäsenten saatavilla; kehottaa toimielimiä varmistamaan avoimuuden; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee merkille Euroopan oikeusasiamiehen vuonna 2020 aloittamat tutkimukset, jotka koskevat Frontex-viraston käytäntöjä, jotka liittyvät sen EU:n sääntöjen mukaisiin asiakirjojen julkisuutta koskeviin velvoitteisiin; kehottaa painokkaasti virastoa toteuttamaan toimia Euroopan oikeusasiamiehen havaintojen perusteella ja panemaan täytäntöön tämän esittämät suositukset, joiden mukaan viraston olisi päivitettävä asiakirjarekisteriä ja ilmoitettava niiden viraston hallussa olevien arkaluonteisten asiakirjojen määrä, jotka eivät ole sen asiakirjarekisterissä (11); |
| --- | --- |

44.

| 45. | painottaa väärinkäytösten paljastajien tärkeää roolia hallinnollisten epäkohtien paljastamisessa ja tukee toimia, joilla parannetaan väärinkäytösten paljastajien suojelua kostotoimilta; kehottaa toimielimiä arvioimaan ja tarvittaessa tarkistamaan rikkomusten ilmoittamisessa käyttämiään sisäisiä järjestelyjä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota varmistamaan yleisön oikeuden tutustua kaikkiin EU:n ja terveysalan yksityisten yritysten välisiin ennakkohankintasopimuksiin kokonaisuudessaan erityisesti rokotteita tilattaessa; |
| --- | --- |

46.

Päätelmät

| 47. | korostaa, että avoimuuden tarvetta olisi tasapainotettava huolellisesti henkilötietojen suojaamisen tarpeen ja tarvittaessa luottamuksellisen päätöksenteon sallimisen kanssa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | painottaa, että kaikki yleisön oikeutta tutustua EU:n asiakirjoihin tai tietoihin koskevat poikkeukset on analysoitava tapauskohtaisesti ottaen huomioon, että kyseiset asiakirjat ovat lähtökohtaisesti julkisia ja että poikkeuksiin sovelletaan suppeaa tulkintaa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa kaikkia toimielimiä, elimiä, laitoksia ja virastoja kehittämään yhteisen lähestymistavan asiakirjojen saatavuuteen, mukaan lukien trilogiasiakirjoja koskeva menettely, sekä tutkimaan ja kehittämään jatkuvasti uusia menetelmiä ja toimenpiteitä mahdollisimman suuren avoimuuden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa toimielimiä varmistamaan lainsäädäntömenettelyjen avoimuuden asiaa koskevan lainsäädännön ja oikeuskäytännön sekä oikeusasiamiehen suositusten perusteella; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa kaikkia toimielimiä parantamaan viestintää koko lainsäädäntömenettelyn ajan ja lisäämään ennakoivasti lainsäädäntömenettelyyn liittyvien omien asiakirjojensa levittämistä kaikkein yksinkertaisimmalla, helppokäyttöisimmällä ja helposti saatavilla olevalla tavalla julkisilla verkkosivustoillaan ja kaikilla muilla viestinnän keinoilla; korostaa, että rikkomusmenettelyihin liittyvän päätöksenteon avoimuutta on lisättävä; kehottaa toimielimiä vauhdittamaan lainsäädäntöasioiden tilannetta koskevan yhteisen käyttäjäystävällisen tietokannan käynnissä olevaa perustamista, kuten paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa on sovittu; katsoo, että tietokanta mahdollistaa lainsäädäntöprosessin eri vaiheiden avoimuuden ja antaa kansalaisille selkeämmän käsityksen EU:n lainsäädäntömenettelyistä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa, että SEU-sopimuksen 3 artiklan ja perusoikeuskirjan mukaisesti unionin kielten rikkautta ja monimuotoisuutta on kunnioitettava; kehottaa unionin toimielimiä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, jotta virallisiin asiakirjoihin on mahdollista tutustua kaikilla unionin virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että demokraattisten yhteiskuntien avoimuus riippuu kansalaisten kyvystä saada käyttöönsä erilaisia todennettavissa olevia tietolähteitä, jotta he voivat muodostaa näkemyksensä eri kysymyksistä; huomauttaa, että tiedonsaantioikeus parantaa päätöksentekoon liittyvää vastuuvelvollisuutta ja on välttämätöntä demokraattisten yhteiskuntien toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan oikeusasiamiehelle sekä unionin ja Eurooppa-neuvoston muille toimielimille, elimille ja laitoksille. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(2)  EUVL C 378, 9.11.2017, s. 27.

(3)  EUVL C 66, 21.2.2018, s. 23.

(4)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 120.

(5)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 149.

(6)  EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13.

(7)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 77.

(8)  https://www.ombudsman.europa.eu/fi/recommendation/en/89518

(9)  https://thegoodlobby.eu/campaigns/openletter-to-the-president-of-the-court-ofjustice-of-the-european-union-asking-foreu-courts-to-live-stream-their-publichearings

(10)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 22. maaliskuuta 2018, Emilio De Capitani v. parlamentti, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(11)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/solution/en/137293

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/62

---

P9_TA(2021)0044

Eriarvoisuuden vähentäminen keskittyen etenkin työssäkäyvien köyhyyteen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 eriarvoisuuden vähentämisestä keskittyen etenkin työssäkäyvien köyhyyteen (2019/2188(INI))

(2021/C 465/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEU-sopimuksen 3 artiklassa vahvistetun koheesiotavoitteen ja erityisesti sosiaalisen lähentymisen ylöspäin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU-sopimuksen 3 artiklassa vahvistetun koheesiotavoitteen ja erityisesti sosiaalisen lähentymisen ylöspäin,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklassa olevan horisontaalisen sosiaalilausekkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklassa olevan horisontaalisen sosiaalilausekkeen,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 151 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa vahvistetun sosiaalipolitiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 151 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa vahvistetun sosiaalipolitiikan,

| — | ottaa huomioon tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, joihin viitataan SEU-sopimuksen 6 artiklassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, joihin viitataan SEU-sopimuksen 6 artiklassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti periaatteet 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti periaatteet 5 ja 6,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon Euroopan unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY (1) mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon Euroopan unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY (1) mukaisesti,

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2),

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (3),

| — | ottaa huomioon Ursula von der Leyenin poliittiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ursula von der Leyenin poliittiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon komission mukautetun työohjelman vuodeksi 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission mukautetun työohjelman vuodeksi 2020,

| — | ottaa huomioon köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevan Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun tavoitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevan Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun tavoitteen,

| — | ottaa huomioon EU:n puitteet romanien osallistamista koskeville kansallisille strategioille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n puitteet romanien osallistamista koskeville kansallisille strategioille,

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (4),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa (5),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (6),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman epätasa-arvoisuuden ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämisestä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman epätasa-arvoisuuden ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämisestä (7),

| — | ottaa huomion 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman tehokkaiden työsuojelutarkastusten strategiasta työolojen parantamiseksi Euroopassa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomion 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman tehokkaiden työsuojelutarkastusten strategiasta työolojen parantamiseksi Euroopassa (8),

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (9),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin laatiman tasa-arvoindeksin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin laatiman tasa-arvoindeksin,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vähimmäistoimeentulosta köyhyyden torjunnassa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vähimmäistoimeentulosta köyhyyden torjunnassa (11),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (12),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman työoloista ja epävarmoista työsuhteista (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman työoloista ja epävarmoista työsuhteista (13),

| — | ottaa huomioon Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (ITUC) globaaleja oikeuksia koskevan indeksin (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (ITUC) globaaleja oikeuksia koskevan indeksin (14),

| — | ottaa huomioon Euroopan köyhyyden vastaisen verkoston raportit sekä Euroopan vammaisfoorumin ja Euroopan romaniväestön ruohonjuuritason organisaatioiden verkoston (ERGO) asiaa koskevat raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan köyhyyden vastaisen verkoston raportit sekä Euroopan vammaisfoorumin ja Euroopan romaniväestön ruohonjuuritason organisaatioiden verkoston (ERGO) asiaa koskevat raportit,

| — | ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut tavoitteet oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän toteuttamiseksi tarjoamalla uudelleenkoulutusohjelmia ja työllistymismahdollisuuksia uusilla taloudenaloilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut tavoitteet oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän toteuttamiseksi tarjoamalla uudelleenkoulutusohjelmia ja työllistymismahdollisuuksia uusilla taloudenaloilla,

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” (COM(2020)0014),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0006/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0006/2021),

Kasvava eriarvoisuus ja köyhyys

| A. | toteaa, että yksi EU:n vahvuuksista on sen sosiaalinen malli; toteaa, että teknologian kehitys ja kasvava eriarvoisuus kaikkialla maailmassa edellyttävät sosiaalisen mallin uudelleenarviointia ja mukauttamista nykyaikaiseen, nopeatempoiseen, monimutkaiseen ja ennakoimattomaan globaaliin ympäristöön; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että yksi EU:n vahvuuksista on sen sosiaalinen malli; toteaa, että teknologian kehitys ja kasvava eriarvoisuus kaikkialla maailmassa edellyttävät sosiaalisen mallin uudelleenarviointia ja mukauttamista nykyaikaiseen, nopeatempoiseen, monimutkaiseen ja ennakoimattomaan globaaliin ympäristöön;

| B. | ottaa huomioon, että Eurostatin määritelmän mukaan työssäkäyvien köyhyysriski koskee henkilöitä, jotka työskentelevät yli puolet vuodesta ja joiden ekvivalentti käytettävissä oleva vuositulo on alle 60 prosenttia kansallisesta kotitalouksien mediaanitulotasosta (sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen); ottaa huomioon, että Eurostatin tuoreimmat luvut osoittavat, että 9,4 prosenttia eurooppalaisista työntekijöistä oli köyhyysvaarassa vuonna 2018 (15); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Eurostatin määritelmän mukaan työssäkäyvien köyhyysriski koskee henkilöitä, jotka työskentelevät yli puolet vuodesta ja joiden ekvivalentti käytettävissä oleva vuositulo on alle 60 prosenttia kansallisesta kotitalouksien mediaanitulotasosta (sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen); ottaa huomioon, että Eurostatin tuoreimmat luvut osoittavat, että 9,4 prosenttia eurooppalaisista työntekijöistä oli köyhyysvaarassa vuonna 2018 (15);

| C. | ottaa huomioon, että eriarvoisuutta on sekä jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä ja se vaihtelee huomattavasti; ottaa huomioon, että nettovarallisuuden ero rikkaimman väestönosan ja kaikkien muiden välillä kasvaa; ottaa huomioon, että vaikka euroryhmän jäsenvaltioissa kotitalouksien nettovarallisuus laski alimmalla viidenneksellä, ylimmällä viidenneksellä se kasvoi suhteellisen voimakkaasti (16) ja alimman viidenneksen kotitalouksilla oli nettovelkaa keskimäärin 4 500 euroa, kun taas rikkaimmalla kymmenyksellä oli nettovarallisuutta keskimäärin 1 189 700 euroa (17); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että eriarvoisuutta on sekä jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä ja se vaihtelee huomattavasti; ottaa huomioon, että nettovarallisuuden ero rikkaimman väestönosan ja kaikkien muiden välillä kasvaa; ottaa huomioon, että vaikka euroryhmän jäsenvaltioissa kotitalouksien nettovarallisuus laski alimmalla viidenneksellä, ylimmällä viidenneksellä se kasvoi suhteellisen voimakkaasti (16) ja alimman viidenneksen kotitalouksilla oli nettovelkaa keskimäärin 4 500 euroa, kun taas rikkaimmalla kymmenyksellä oli nettovarallisuutta keskimäärin 1 189 700 euroa (17);

| D. | ottaa huomioon, että köyhyyteen ja nettovarallisuuteen liittyvän eriarvoisuuden lisääntymiseen vaikuttavat tekijät ovat monimutkaisia ja liittyvät toisiinsa ja niistä tärkeimpiä ovat palkkaerot, sukupuolten eriarvoisuus, kohtuuhintaisten asuntojen puute, syrjintä, alhainen koulutustaso, työelämän teknologiset muutokset ja työmarkkinoiden rakenteelliset muutokset; ottaa huomioon, että tuottavuuden kasvu ilman vastaavia palkankorotuksia lisää myös taloudellista epätasapainoa jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että köyhyyteen ja nettovarallisuuteen liittyvän eriarvoisuuden lisääntymiseen vaikuttavat tekijät ovat monimutkaisia ja liittyvät toisiinsa ja niistä tärkeimpiä ovat palkkaerot, sukupuolten eriarvoisuus, kohtuuhintaisten asuntojen puute, syrjintä, alhainen koulutustaso, työelämän teknologiset muutokset ja työmarkkinoiden rakenteelliset muutokset; ottaa huomioon, että tuottavuuden kasvu ilman vastaavia palkankorotuksia lisää myös taloudellista epätasapainoa jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä;

| E. | ottaa huomioon, että työntekijöiden tulosyrjinnän lisääntymisen vaara vaikuttaa erityisesti paitsi matalan osaamistason työntekijöihin myös vastavalmistuneisiin (myös korkeakoulututkinnon suorittaneisiin), jotka ovat tulossa työmarkkinoille; ottaa huomioon, että ero suurituloisimpien ja pienituloisimpien palkansaajien välillä todennäköisesti kasvaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että työntekijöiden tulosyrjinnän lisääntymisen vaara vaikuttaa erityisesti paitsi matalan osaamistason työntekijöihin myös vastavalmistuneisiin (myös korkeakoulututkinnon suorittaneisiin), jotka ovat tulossa työmarkkinoille; ottaa huomioon, että ero suurituloisimpien ja pienituloisimpien palkansaajien välillä todennäköisesti kasvaa;

| F. | ottaa huomioon, että EU:ssa joka kuudennen työntekijän palkka on matala eli alle kaksi kolmasosaa kansallisesta mediaanipalkasta ja tämä osuus kasvaa jatkuvasti; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa matalat palkat eivät ole pysyneet muiden palkkojen tasalla, mikä on pahentanut tuloeroja ja työssäkäyvien köyhyyttä ja heikentänyt matalapalkkaisten kykyä selviytyä taloudellisista vaikeuksista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:ssa joka kuudennen työntekijän palkka on matala eli alle kaksi kolmasosaa kansallisesta mediaanipalkasta ja tämä osuus kasvaa jatkuvasti; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa matalat palkat eivät ole pysyneet muiden palkkojen tasalla, mikä on pahentanut tuloeroja ja työssäkäyvien köyhyyttä ja heikentänyt matalapalkkaisten kykyä selviytyä taloudellisista vaikeuksista;

| G. | ottaa huomioon, että edellisen kriisin aikainen työmarkkinoiden laskusuhdanne on lisännyt dramaattisesti vastentahtoisesti osa-aikaisten työntekijöiden määrää ja he työskentelevät todennäköisimmin perus- tai alemman tason palvelualan ammateissa ja aloilla, joilla työssäkäyvien köyhyysvaara on erittäin suuri; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että edellisen kriisin aikainen työmarkkinoiden laskusuhdanne on lisännyt dramaattisesti vastentahtoisesti osa-aikaisten työntekijöiden määrää ja he työskentelevät todennäköisimmin perus- tai alemman tason palvelualan ammateissa ja aloilla, joilla työssäkäyvien köyhyysvaara on erittäin suuri;

| H. | ottaa huomioon, että naisten ja miesten välinen taso-arvo ja syrjimättömyys ovat SEU-sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja Euroopan unionin perusarvoja; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että naisten ja miesten välinen taso-arvo ja syrjimättömyys ovat SEU-sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja Euroopan unionin perusarvoja;

| I. | ottaa huomioon, että naiset ansaitsevat EU27:ssä keskimäärin 15 prosenttia vähemmän kuin miehet (18) ja luku on 9,38 prosenttia, kun se tasoitetaan eri syihin (19); ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero on vuosikymmeniä jatkuttuaan johtanut sukupuolten väliseen eläketuloissa ilmenevään 37 prosentin eroon ja tämän vuoksi ikääntyneiden naisten ja miesten taloudellisen riippumattomuuden taso on erilainen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että naiset ansaitsevat EU27:ssä keskimäärin 15 prosenttia vähemmän kuin miehet (18) ja luku on 9,38 prosenttia, kun se tasoitetaan eri syihin (19); ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero on vuosikymmeniä jatkuttuaan johtanut sukupuolten väliseen eläketuloissa ilmenevään 37 prosentin eroon ja tämän vuoksi ikääntyneiden naisten ja miesten taloudellisen riippumattomuuden taso on erilainen;

| J. | ottaa huomioon, että hoitovelvoitteiden epätasainen jakautuminen EU:ssa johtaa siihen, että naiset joutuvat kantamaan suhteettoman suuren vastuun perheen pääasiallisina huoltajina, ja yhdistettynä lastenhoito- ja vanhustenhoitopalvelujen rajalliseen saatavuuteen joissain jäsenvaltioissa tämä johtaa poissaolojaksoihin työmarkkinoilta ja siten sukupuolten välisiin palkka- ja eläke-eroihin; toteaa, että tämä hoitovelvoitteiden epätasainen jakautuminen sekä naisten tyypillisesti tekemän työn eriarvoinen palkkaus ja työurassa olevien katkosten vaikutus uralla etenemiseen ja eläkkeiden kertymiseen ovat kaikki tekijöitä, jotka vaikuttavat naisten köyhyyteen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että hoitovelvoitteiden epätasainen jakautuminen EU:ssa johtaa siihen, että naiset joutuvat kantamaan suhteettoman suuren vastuun perheen pääasiallisina huoltajina, ja yhdistettynä lastenhoito- ja vanhustenhoitopalvelujen rajalliseen saatavuuteen joissain jäsenvaltioissa tämä johtaa poissaolojaksoihin työmarkkinoilta ja siten sukupuolten välisiin palkka- ja eläke-eroihin; toteaa, että tämä hoitovelvoitteiden epätasainen jakautuminen sekä naisten tyypillisesti tekemän työn eriarvoinen palkkaus ja työurassa olevien katkosten vaikutus uralla etenemiseen ja eläkkeiden kertymiseen ovat kaikki tekijöitä, jotka vaikuttavat naisten köyhyyteen;

| K. | ottaa huomioon, että vuonna 2017 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaara oli naisilla 23,3 prosenttia ja näin suurempi kuin miehillä (21,6 prosenttia) (20); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vuonna 2017 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaara oli naisilla 23,3 prosenttia ja näin suurempi kuin miehillä (21,6 prosenttia) (20);

| L. | ottaa huomioon, että sukupuolten välinen palkkaero on yleensä pienempi uusien työmarkkinoille tulijoiden kohdalla (21); katsoo, että yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä olisi jatkettava naisten ja miesten eriarvoisuuden vähentämiseksi edelleen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että sukupuolten välinen palkkaero on yleensä pienempi uusien työmarkkinoille tulijoiden kohdalla (21); katsoo, että yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä olisi jatkettava naisten ja miesten eriarvoisuuden vähentämiseksi edelleen;

| M. | toteaa, että naisten työllisyysaste on huomattavasti korkeampi palvelualalla kuin teollisuudessa ja että naiset työllistyvät useimmiten terveys- ja sosiaalialoille, vähittäismyyntiin, valmistusteollisuuteen sekä koulutus- ja liike-elämän tehtäviin, ja huomauttaa, että nimenomaan naisten osa-aikaiset ja tilapäiset työsuhteet keskittyvät yhä useammin näille aloille; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että naisten työllisyysaste on huomattavasti korkeampi palvelualalla kuin teollisuudessa ja että naiset työllistyvät useimmiten terveys- ja sosiaalialoille, vähittäismyyntiin, valmistusteollisuuteen sekä koulutus- ja liike-elämän tehtäviin, ja huomauttaa, että nimenomaan naisten osa-aikaiset ja tilapäiset työsuhteet keskittyvät yhä useammin näille aloille;

| N. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on tärkeä väline tasa-arvonäkökohdan sisällyttämisessä osaksi kaikkia unionin politiikkoja, toimenpiteitä ja toimia, myös työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaa, yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja naisten kaikkinaisen syrjinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on tärkeä väline tasa-arvonäkökohdan sisällyttämisessä osaksi kaikkia unionin politiikkoja, toimenpiteitä ja toimia, myös työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaa, yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja naisten kaikkinaisen syrjinnän torjumiseksi;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa on suosituksia sukupuolten tasa-arvosta, yhtäläisistä mahdollisuuksista ja työllisyyden aktiivisesta tukemisesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa on suosituksia sukupuolten tasa-arvosta, yhtäläisistä mahdollisuuksista ja työllisyyden aktiivisesta tukemisesta;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 6 todetaan, että työssäkäyvien köyhyys on estettävä ja että on varmistettava riittävä vähimmäispalkka siten, että työntekijöiden ja heidän perheidensä tarpeet voidaan täyttää kansalliset taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet huomioon ottaen, ja että samalla on turvattava työnsaanti ja työnhakukannustimet; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti kun jokin periaate koskee työntekijöitä, sitä sovelletaan kaikkiin työssä oleviin henkilöihin ammattiasemasta, työehdoista ja työsuhteen kestosta riippumatta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 6 todetaan, että työssäkäyvien köyhyys on estettävä ja että on varmistettava riittävä vähimmäispalkka siten, että työntekijöiden ja heidän perheidensä tarpeet voidaan täyttää kansalliset taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet huomioon ottaen, ja että samalla on turvattava työnsaanti ja työnhakukannustimet; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti kun jokin periaate koskee työntekijöitä, sitä sovelletaan kaikkiin työssä oleviin henkilöihin ammattiasemasta, työehdoista ja työsuhteen kestosta riippumatta;

| Q. | ottaa huomioon, että nuorilla on vaikeuksia löytää laadukkaita ja pysyviä työpaikkoja, joissa on vakituinen työsopimus, ja heillä on usein pitkiä työttömyysjaksoja; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa työnantajat voivat maksaa nuoremmille työntekijöille pienempää palkkaa, mikä syrjii nuoria työntekijöitä; ottaa huomioon, että nuoret tekevät usein palkattomia harjoitteluja, joissa ei ole työllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että nuorilla on vaikeuksia löytää laadukkaita ja pysyviä työpaikkoja, joissa on vakituinen työsopimus, ja heillä on usein pitkiä työttömyysjaksoja; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa työnantajat voivat maksaa nuoremmille työntekijöille pienempää palkkaa, mikä syrjii nuoria työntekijöitä; ottaa huomioon, että nuoret tekevät usein palkattomia harjoitteluja, joissa ei ole työllistymismahdollisuuksia;

| R. | ottaa huomioon, että epävarmat työsuhteet vaikuttavat joihinkin ryhmiin huomattavasti enemmän kuin toisiin, sillä jotkut väestöryhmät, kuten romanit, ovat olleet yliedustettuina epätyypillisessä, epävakaassa ja matalapalkkaisessa työssä; ottaa huomioon, että 80 prosenttia romaneista ja heidän lapsistaan elää kansallisen köyhyysriskirajan alle jäävillä tuloilla (22) riippumatta siitä, ovatko he työssä vai eivät; ottaa huomioon, että pandemia ja sulkutoimet ovat koetelleet ankarasti romaneja (23); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että epävarmat työsuhteet vaikuttavat joihinkin ryhmiin huomattavasti enemmän kuin toisiin, sillä jotkut väestöryhmät, kuten romanit, ovat olleet yliedustettuina epätyypillisessä, epävakaassa ja matalapalkkaisessa työssä; ottaa huomioon, että 80 prosenttia romaneista ja heidän lapsistaan elää kansallisen köyhyysriskirajan alle jäävillä tuloilla (22) riippumatta siitä, ovatko he työssä vai eivät; ottaa huomioon, että pandemia ja sulkutoimet ovat koetelleet ankarasti romaneja (23);

| S. | ottaa huomioon, että EU:ssa 95 miljoonaa ihmistä (21,7 prosenttia) on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, mikä merkitsee sitä, että maailman kolmanneksi suurimmalla talousalueella asuvista ihmisistä joka viidennen taloudellinen selviytyminen, sosiaalinen osallistuminen ja elämänlaatu (24) ovat vaarassa; ottaa huomioon, että sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen koskettaa EU:ssa 85,3:a miljoonaa ihmistä (16,9:ää prosenttia); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että EU:ssa 95 miljoonaa ihmistä (21,7 prosenttia) on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, mikä merkitsee sitä, että maailman kolmanneksi suurimmalla talousalueella asuvista ihmisistä joka viidennen taloudellinen selviytyminen, sosiaalinen osallistuminen ja elämänlaatu (24) ovat vaarassa; ottaa huomioon, että sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen koskettaa EU:ssa 85,3:a miljoonaa ihmistä (16,9:ää prosenttia);

| T. | ottaa huomioon, että EU:n köyhyystilastot osoittavat, että siinä, miten jäsenvaltiot ovat onnistuneet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämistä koskevan tavoitteen saavuttamisessa, on suuria eroja; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että EU:n köyhyystilastot osoittavat, että siinä, miten jäsenvaltiot ovat onnistuneet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämistä koskevan tavoitteen saavuttamisessa, on suuria eroja;

| U. | ottaa huomioon, että 8,2 miljoonaa ihmistä on saatu pois köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevista luokista vuoden 2008 perustasoon verrattuna ja että tämä johtuu suurelta osin työmarkkinaolosuhteiden paranemisesta sekä vakavan aineellisen puutteen vähenemisestä (25) ja erittäin alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa asuvien ihmisten osuuden vähenemisestä (26) joissakin jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että 8,2 miljoonaa ihmistä on saatu pois köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevista luokista vuoden 2008 perustasoon verrattuna ja että tämä johtuu suurelta osin työmarkkinaolosuhteiden paranemisesta sekä vakavan aineellisen puutteen vähenemisestä (25) ja erittäin alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa asuvien ihmisten osuuden vähenemisestä (26) joissakin jäsenvaltioissa;

| V. | ottaa huomioon, että vaikka tilanne on parantunut huomattavasti joissakin jäsenvaltioissa, EU ei saavuttanut Eurooppa 2020 -strategiassa asetettua tavoitettaan vähentää köyhyysvaarassa olevien ihmisten absoluuttista määrää 20 miljoonalla vuoteen 2020 mennessä vuoteen 2008 verrattuna; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vaikka tilanne on parantunut huomattavasti joissakin jäsenvaltioissa, EU ei saavuttanut Eurooppa 2020 -strategiassa asetettua tavoitettaan vähentää köyhyysvaarassa olevien ihmisten absoluuttista määrää 20 miljoonalla vuoteen 2020 mennessä vuoteen 2008 verrattuna;

| W. | ottaa huomioon, että jotkin työntekijäryhmät, kuten kausityöntekijät tai tietyt rajatyöntekijät, ovat erityisen suuressa työssäkäyvien köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa ja he työskentelevät usein lyhytaikaisilla työsopimuksilla, joissa työsuhdeturva, työntekijöiden oikeudet ja sosiaaliturva ovat vähäiset tai olemattomat; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että jotkin työntekijäryhmät, kuten kausityöntekijät tai tietyt rajatyöntekijät, ovat erityisen suuressa työssäkäyvien köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa ja he työskentelevät usein lyhytaikaisilla työsopimuksilla, joissa työsuhdeturva, työntekijöiden oikeudet ja sosiaaliturva ovat vähäiset tai olemattomat;

| X. | ottaa huomioon, että epävarmoilla elin- ja työoloilla ja työssäkäyvien köyhyydellä on erilaisia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, kuten huonompi omakohtainen kokemus henkisestä hyvinvoinnista, asumiseen ja elinympäristöön liittyvät ongelmat, huonot ihmissuhteet ja sosiaalisen syrjäytymisen kokemus (27); |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että epävarmoilla elin- ja työoloilla ja työssäkäyvien köyhyydellä on erilaisia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, kuten huonompi omakohtainen kokemus henkisestä hyvinvoinnista, asumiseen ja elinympäristöön liittyvät ongelmat, huonot ihmissuhteet ja sosiaalisen syrjäytymisen kokemus (27);

| Y. | ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhyydestä kärsivät työntekijät työskentelevät usein työpaikoissa, joissa työolot ja -ehdot eivät ole hyväksyttäviä, ja esimerkkejä näistä ovat työskentely ilman työehtosopimuksia, työaikojen (28) noudattamatta jättäminen sekä työterveys- ja työturvallisuusriskit; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhyydestä kärsivät työntekijät työskentelevät usein työpaikoissa, joissa työolot ja -ehdot eivät ole hyväksyttäviä, ja esimerkkejä näistä ovat työskentely ilman työehtosopimuksia, työaikojen (28) noudattamatta jättäminen sekä työterveys- ja työturvallisuusriskit;

| Z. | ottaa huomioon, että taloudellisen taantuman aikana tällaiset työntekijät ovat vieläkin heikommassa asemassa työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että taloudellisen taantuman aikana tällaiset työntekijät ovat vieläkin heikommassa asemassa työmarkkinoilla;

| AA. | ottaa huomioon, että osa-aikaiset ja erityisesti vastentahtoisesti osa-aikaiset työntekijät ovat yleisesti suuremmassa köyhyysvaarassa, kun heidän kohdallaan yhdistyy erilaisia riskitekijöitä, kuten matala palkka, epävakaa työpaikka, asema ainoana tulonsaajana ja huollettavat kotitalouden jäsenet (29); |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että osa-aikaiset ja erityisesti vastentahtoisesti osa-aikaiset työntekijät ovat yleisesti suuremmassa köyhyysvaarassa, kun heidän kohdallaan yhdistyy erilaisia riskitekijöitä, kuten matala palkka, epävakaa työpaikka, asema ainoana tulonsaajana ja huollettavat kotitalouden jäsenet (29);

| AB. | ottaa huomioon, että 5,8 prosenttia EU27:n väestöstä eli vuonna 2019 vakavassa aineellisessa puutteessa ja että äärimmäistä köyhyyttä esiintyy monilla alueilla ja yhteisöissä; ottaa huomioon, että tämä osuus kasvaa todennäköisesti merkittävästi covid-19-pandemian vuoksi, mikä tekee ongelmasta entistä kiireellisemmän; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että 5,8 prosenttia EU27:n väestöstä eli vuonna 2019 vakavassa aineellisessa puutteessa ja että äärimmäistä köyhyyttä esiintyy monilla alueilla ja yhteisöissä; ottaa huomioon, että tämä osuus kasvaa todennäköisesti merkittävästi covid-19-pandemian vuoksi, mikä tekee ongelmasta entistä kiireellisemmän;

| AC. | ottaa huomioon, että energiaköyhyys on erityisen laaja ongelma kaikkialla Euroopassa, sillä 50–125 miljoonalla ihmisellä ei ole varaa asianmukaiseen sisälämpöviihtyvyyteen (30); ottaa huomioon, että 11 prosentilla EU:n kotitalouksista ei ole internetyhteyttä (31); |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että energiaköyhyys on erityisen laaja ongelma kaikkialla Euroopassa, sillä 50–125 miljoonalla ihmisellä ei ole varaa asianmukaiseen sisälämpöviihtyvyyteen (30); ottaa huomioon, että 11 prosentilla EU:n kotitalouksista ei ole internetyhteyttä (31);

| AD. | ottaa huomioon, että kotitalouksien (32) köyhyys vähenee (33) hitaasti; ottaa huomioon, että joka neljäs alle 18-vuotias lapsi on köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa ja siten loukussa kierteessä, jossa huono-osaisuus periytyy sukupolvelta toiselle (34); ottaa huomioon, että tämä koskee erityisesti yksinhuoltajia (34,2 prosenttia) ja suurperheitä (35); ottaa huomioon, että perheet, joissa on vammainen lapsi tai muita vammaisia sukulaisia, ovat suuremmassa köyhyysvaarassa; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että kotitalouksien (32) köyhyys vähenee (33) hitaasti; ottaa huomioon, että joka neljäs alle 18-vuotias lapsi on köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa ja siten loukussa kierteessä, jossa huono-osaisuus periytyy sukupolvelta toiselle (34); ottaa huomioon, että tämä koskee erityisesti yksinhuoltajia (34,2 prosenttia) ja suurperheitä (35); ottaa huomioon, että perheet, joissa on vammainen lapsi tai muita vammaisia sukulaisia, ovat suuremmassa köyhyysvaarassa;

| AE. | ottaa huomioon, että vuokrat nousevat jatkuvasti useimmissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että kohtuuttomasta asumismenorasituksesta kärsivien kotitalouksien osuus EU:ssa on 9,6 prosenttia (36), mikä tarkoittaa sitä, että näissä kotitalouksissa elävät ihmiset käyttävät vähintään 40 prosenttia ekvivalentista käytettävissä olevasta tulostaan asumiseen (37); ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa kohtuuttomasta asumismenorasituksesta kärsivien kotitalouksien osuus on jopa 50–90 prosenttia (38); ottaa huomioon, että EU:n pienituloisten vuokralla elävien kotitalouksien asumisen mediaanikustannukset ovat 20–45 prosenttia heidän käytettävissä olevista tuloistaan; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että vuokrat nousevat jatkuvasti useimmissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että kohtuuttomasta asumismenorasituksesta kärsivien kotitalouksien osuus EU:ssa on 9,6 prosenttia (36), mikä tarkoittaa sitä, että näissä kotitalouksissa elävät ihmiset käyttävät vähintään 40 prosenttia ekvivalentista käytettävissä olevasta tulostaan asumiseen (37); ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa kohtuuttomasta asumismenorasituksesta kärsivien kotitalouksien osuus on jopa 50–90 prosenttia (38); ottaa huomioon, että EU:n pienituloisten vuokralla elävien kotitalouksien asumisen mediaanikustannukset ovat 20–45 prosenttia heidän käytettävissä olevista tuloistaan;

| AF. | ottaa huomioon, että yksi merkittävimmistä nettovarallisuuserojen aiheuttajista ovat asuntojen hintojen muutokset; ottaa huomioon, että kohtuuhintaisten asuntojen niukkuudesta on tulossa suurin eriarvoisuuden aiheuttaja monissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että yksi merkittävimmistä nettovarallisuuserojen aiheuttajista ovat asuntojen hintojen muutokset; ottaa huomioon, että kohtuuhintaisten asuntojen niukkuudesta on tulossa suurin eriarvoisuuden aiheuttaja monissa jäsenvaltioissa;

| AG. | ottaa huomioon, että asunnottomuus lisääntyy kaikkialla Euroopassa, ja arviolta 700 000 ihmistä oli asunnottomia vuonna 2019 (39), mikä on 70 prosenttia enemmän kuin kymmenen vuotta sitten (40); |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että asunnottomuus lisääntyy kaikkialla Euroopassa, ja arviolta 700 000 ihmistä oli asunnottomia vuonna 2019 (39), mikä on 70 prosenttia enemmän kuin kymmenen vuotta sitten (40);

| AH. | ottaa huomioon, että köyhyysvaarassa olevien 18–24-vuotiaiden nuorten osuuden arvioitiin vuonna 2017 olevan Euroopan unionissa 11 prosenttia ja Romaniassa jopa 28,2 prosenttia (41); |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että köyhyysvaarassa olevien 18–24-vuotiaiden nuorten osuuden arvioitiin vuonna 2017 olevan Euroopan unionissa 11 prosenttia ja Romaniassa jopa 28,2 prosenttia (41);

| AI. | ottaa huomioon, että ikääntyneiden köyhyys lisääntyy edelleen ja yli 65-vuotiaiden köyhyysriskiaste oli keskimäärin 16,1 prosenttia (EU27); ottaa huomioon, että tämä luku nousee tulevaisuudessa johtuen pääasiassa epävarmoista ja epätyypillisistä työsuhteista, jotka ovat erityisen yleisiä ikääntyneiden keskuudessa (42); |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että ikääntyneiden köyhyys lisääntyy edelleen ja yli 65-vuotiaiden köyhyysriskiaste oli keskimäärin 16,1 prosenttia (EU27); ottaa huomioon, että tämä luku nousee tulevaisuudessa johtuen pääasiassa epävarmoista ja epätyypillisistä työsuhteista, jotka ovat erityisen yleisiä ikääntyneiden keskuudessa (42);

| AJ. | ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhyys poistaa työltä sen perustarkoituksen eli ihmisarvoisen elämän tarjoamisen työntekijöille ja heidän perheilleen, sillä se estää heidän taloudellisen riippumattomuutensa; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhyys poistaa työltä sen perustarkoituksen eli ihmisarvoisen elämän tarjoamisen työntekijöille ja heidän perheilleen, sillä se estää heidän taloudellisen riippumattomuutensa;

| AK. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisen peruskirjan 4 artiklassa määrätään, että kaikilla työntekijöillä on oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka riittää turvaamaan heille ja heidän perheilleen kohtuullisen elintason; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisen peruskirjan 4 artiklassa määrätään, että kaikilla työntekijöillä on oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka riittää turvaamaan heille ja heidän perheilleen kohtuullisen elintason;

Työehtosopimusten kattavuuden väheneminen

| AL. | ottaa huomioon, että työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on OECD-maissa laskenut viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana keskimäärin 46 prosentista 32 prosenttiin; ottaa huomioon, että ainakin 14:ssä EU:n jäsenvaltiossa 50 prosenttia työntekijöistä työskentelee ilman työehtosopimusta; ottaa huomioon, että ainoastaan seitsemässä jäsenvaltiossa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on yli 80 prosenttia (43); ottaa huomioon, että lasku oli nopeinta maissa, joissa toteutettiin rakenneuudistuksia, jotka kohdistuivat työehtosopimusneuvotteluihin (44); |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on OECD-maissa laskenut viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana keskimäärin 46 prosentista 32 prosenttiin; ottaa huomioon, että ainakin 14:ssä EU:n jäsenvaltiossa 50 prosenttia työntekijöistä työskentelee ilman työehtosopimusta; ottaa huomioon, että ainoastaan seitsemässä jäsenvaltiossa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on yli 80 prosenttia (43); ottaa huomioon, että lasku oli nopeinta maissa, joissa toteutettiin rakenneuudistuksia, jotka kohdistuivat työehtosopimusneuvotteluihin (44);

| AM. | ottaa huomioon, että hyvin koordinoidut työehtosopimusneuvottelujärjestelmät, joilla on laaja kattavuus, edistävät hyvää työmarkkinatulosta ja että työehtosopimusten piiriin kuuluvilla työntekijöillä on yleensä paremmat työolot ja -ehdot ja laadukkaampi työympäristö kuin muilla työntekijöillä; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että hyvin koordinoidut työehtosopimusneuvottelujärjestelmät, joilla on laaja kattavuus, edistävät hyvää työmarkkinatulosta ja että työehtosopimusten piiriin kuuluvilla työntekijöillä on yleensä paremmat työolot ja -ehdot ja laadukkaampi työympäristö kuin muilla työntekijöillä;

| AN. | ottaa huomioon, että niiden maiden määrä maailmassa, joissa työntekijöillä ei ole oikeutta perustaa ammattiyhdistyksiä tai liittyä niihin, on kasvanut 92:sta 107:ään vuosina 2018–2019; ottaa huomioon, että suurin kasvu tapahtui Euroopassa; ottaa huomioon, että 40 prosentissa Euroopan maista työntekijät eivät saa liittyä ammattiyhdistyksiin, 68 prosentissa maista loukattiin lakko-oikeutta ja 50 prosentissa maista loukattiin oikeutta käydä työsopimusneuvotteluja (45); |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että niiden maiden määrä maailmassa, joissa työntekijöillä ei ole oikeutta perustaa ammattiyhdistyksiä tai liittyä niihin, on kasvanut 92:sta 107:ään vuosina 2018–2019; ottaa huomioon, että suurin kasvu tapahtui Euroopassa; ottaa huomioon, että 40 prosentissa Euroopan maista työntekijät eivät saa liittyä ammattiyhdistyksiin, 68 prosentissa maista loukattiin lakko-oikeutta ja 50 prosentissa maista loukattiin oikeutta käydä työsopimusneuvotteluja (45);

| AO. | ottaa huomioon, että maaseutualueiden työntekijät jäävät helpommin ammattiyhdistysten edustuksen ulkopuolelle ja heidän on vaikeampi neuvotella paikallisia ja alakohtaisia työehtosopimuksia, mikä riippuu myös alasta; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että maaseutualueiden työntekijät jäävät helpommin ammattiyhdistysten edustuksen ulkopuolelle ja heidän on vaikeampi neuvotella paikallisia ja alakohtaisia työehtosopimuksia, mikä riippuu myös alasta;

| AP. | ottaa huomioon, että palkkojen kasvu euroalueella oli tuottavuuden kasvua hitaampaa vuosina 2000–2016 (46); ottaa huomioon, että palkankorotukset eivät ole pysyneet arvonlisäyksen kasvun tahdissa, mikä on syventänyt vallitsevaa eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että palkkojen kasvu euroalueella oli tuottavuuden kasvua hitaampaa vuosina 2000–2016 (46); ottaa huomioon, että palkankorotukset eivät ole pysyneet arvonlisäyksen kasvun tahdissa, mikä on syventänyt vallitsevaa eriarvoisuutta;

| AQ. | ottaa huomioon, että työehtosopimuksilla ja alakohtaisilla työehtosopimuksilla säännellään palkkatasojen lisäksi myös työoloja ja -ehtoja, kuten työaikaa, palkallisia vapaita, lomaa ja täydennyskoulutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että työehtosopimuksilla ja alakohtaisilla työehtosopimuksilla säännellään palkkatasojen lisäksi myös työoloja ja -ehtoja, kuten työaikaa, palkallisia vapaita, lomaa ja täydennyskoulutusmahdollisuuksia;

| AR. | ottaa huomioon, että vahvoilla työmarkkinaosapuolilla ja työehtosopimusneuvotteluilla voi olla myönteinen vaikutus Euroopan yleiseen palkkatasoon, mukaan lukien sekä vähimmäis- että mediaanipalkka; ottaa huomioon, että työehtosopimusneuvotteluilla varmistetaan, että työntekijöitä kuullaan ja kunnioitetaan; ottaa huomioon, että on näyttöä siitä, että työntekijöiden osallistuminen ja yritysten tulokset ja tulot korreloivat positiivisesti (47); |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että vahvoilla työmarkkinaosapuolilla ja työehtosopimusneuvotteluilla voi olla myönteinen vaikutus Euroopan yleiseen palkkatasoon, mukaan lukien sekä vähimmäis- että mediaanipalkka; ottaa huomioon, että työehtosopimusneuvotteluilla varmistetaan, että työntekijöitä kuullaan ja kunnioitetaan; ottaa huomioon, että on näyttöä siitä, että työntekijöiden osallistuminen ja yritysten tulokset ja tulot korreloivat positiivisesti (47);

Epätyypillisten ja epävarmojen työsuhteiden lisääntyminen

| AS. | ottaa huomioon, että vammaisten työllisyysaste (50,6 prosenttia) oli huomattavasti alhaisempi kuin kokonaistyöllisyysaste (74,8 prosenttia) vuonna 2017 (48); |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että vammaisten työllisyysaste (50,6 prosenttia) oli huomattavasti alhaisempi kuin kokonaistyöllisyysaste (74,8 prosenttia) vuonna 2017 (48);

| AT. | ottaa huomioon, että tämän seurauksena vammaiset henkilöt ovat suuremmassa vaarassa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen (11 prosenttia verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on 9,1 prosenttia) (49); |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että tämän seurauksena vammaiset henkilöt ovat suuremmassa vaarassa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen (11 prosenttia verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on 9,1 prosenttia) (49);

| AU. | ottaa huomioon, että vammaisista naisista vain 20,7 prosenttia ja vammaisista miehistä 28,6 prosenttia on kokopäivätyössä (50); |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että vammaisista naisista vain 20,7 prosenttia ja vammaisista miehistä 28,6 prosenttia on kokopäivätyössä (50);

| AV. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa vammaiset henkilöt menettävät usein vammaisetuutensa ottaessaan vastaan työpaikan, mikä lisää heidän vaaraansa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa vammaiset henkilöt menettävät usein vammaisetuutensa ottaessaan vastaan työpaikan, mikä lisää heidän vaaraansa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen;

| AW. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa suojatyökeskuksissa työskentelevillä vammaisilla henkilöillä ei välttämättä ole työntekijän asemaa, työntekijöiden oikeuksia tai taattua vähimmäispalkkaa (51); |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa suojatyökeskuksissa työskentelevillä vammaisilla henkilöillä ei välttämättä ole työntekijän asemaa, työntekijöiden oikeuksia tai taattua vähimmäispalkkaa (51);

| AX. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden saaminen työmarkkinoille on osoittautunut entistä vaikeammaksi rahoituskriisin vuoksi (52); |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden saaminen työmarkkinoille on osoittautunut entistä vaikeammaksi rahoituskriisin vuoksi (52);

| AY. | ottaa huomioon, että köyhyysvaarassa olevassa kotitaloudessa elävien työntekijöiden osuus on noussut kymmenessä vuodessa 8 prosentista 9,4 prosenttiin ja heitä on nyt 20,5 miljoonaa (53); |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että köyhyysvaarassa olevassa kotitaloudessa elävien työntekijöiden osuus on noussut kymmenessä vuodessa 8 prosentista 9,4 prosenttiin ja heitä on nyt 20,5 miljoonaa (53);

| AZ. | ottaa huomioon, että epätyypillisten työsuhteiden lisääntymisen on havaittu korreloivan työssäkäyvien köyhyysvaarassa olevien eurooppalaisten osuuden kasvun kanssa (54); ottaa huomioon, että osa-aikatyössä tai määräaikaisessa työsuhteessa olevista 16,2 prosenttia on muita alttiimpia työssäkäyvien köyhyydelle, kun vastaava osuus vakituisessa työsuhteessa olevien kohdalla on 6,1 prosenttia; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että epätyypillisten työsuhteiden lisääntymisen on havaittu korreloivan työssäkäyvien köyhyysvaarassa olevien eurooppalaisten osuuden kasvun kanssa (54); ottaa huomioon, että osa-aikatyössä tai määräaikaisessa työsuhteessa olevista 16,2 prosenttia on muita alttiimpia työssäkäyvien köyhyydelle, kun vastaava osuus vakituisessa työsuhteessa olevien kohdalla on 6,1 prosenttia;

| BA. | ottaa huomioon, että koulutustaso vaikuttaa merkittävästi vaaraan ajautua työssäkäyvien köyhyyteen; ottaa huomioon, että matalan osaamistason työntekijöiden kohdalla työssäkäyvien köyhyyden riski on huomattavasti suurempi; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa jopa korkeasti koulutetut ovat vaarassa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen (55); |
| --- | --- |

BA.

ottaa huomioon, että koulutustaso vaikuttaa merkittävästi vaaraan ajautua työssäkäyvien köyhyyteen; ottaa huomioon, että matalan osaamistason työntekijöiden kohdalla työssäkäyvien köyhyyden riski on huomattavasti suurempi; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa jopa korkeasti koulutetut ovat vaarassa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen (55);

| BB. | ottaa huomioon, että palkanmuodostuskäytännöt vaihtelevat EU:n eri osissa; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että palkanmuodostuskäytännöt vaihtelevat EU:n eri osissa;

| BC. | ottaa huomioon, että mahdollisten vähimmäispalkkajärjestelmien soveltamisala ja kattavuus vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioissa (56); ottaa huomioon, että vähimmäispalkkajärjestelmät vaihtelevat myös absoluuttiselta ja suhteelliselta tasoltaan ja että kattavuudessa ja riittävyydessä kohtuullisen elintason varmistamiseksi on huomattavia puutteita; ottaa huomioon, että vaikka nämä erot kapenevat, kun hintaerot otetaan huomioon, ostovoimaerot ovat edelleen suuria (57); ottaa huomioon, että myös vähimmäispalkkaa saavien osuus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

BC.

ottaa huomioon, että mahdollisten vähimmäispalkkajärjestelmien soveltamisala ja kattavuus vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioissa (56); ottaa huomioon, että vähimmäispalkkajärjestelmät vaihtelevat myös absoluuttiselta ja suhteelliselta tasoltaan ja että kattavuudessa ja riittävyydessä kohtuullisen elintason varmistamiseksi on huomattavia puutteita; ottaa huomioon, että vaikka nämä erot kapenevat, kun hintaerot otetaan huomioon, ostovoimaerot ovat edelleen suuria (57); ottaa huomioon, että myös vähimmäispalkkaa saavien osuus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä;

| BD. | ottaa huomioon, että ainoastaan kolmessa jäsenvaltiossa vähimmäispalkka on selvästi määritellyn köyhyysriskirajan (60 prosenttia mediaanibruttopalkasta) yläpuolella ja että muissa jäsenvaltiossa vähimmäispalkka ei suojaa köyhyydeltä; ottaa huomioon, että tietyt alat, työntekijäryhmät ja työn muodot eivät aina sisälly vähimmäispalkkajärjestelmiin tai työehtosopimuksiin tai kuulu niiden piiriin; |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että ainoastaan kolmessa jäsenvaltiossa vähimmäispalkka on selvästi määritellyn köyhyysriskirajan (60 prosenttia mediaanibruttopalkasta) yläpuolella ja että muissa jäsenvaltiossa vähimmäispalkka ei suojaa köyhyydeltä; ottaa huomioon, että tietyt alat, työntekijäryhmät ja työn muodot eivät aina sisälly vähimmäispalkkajärjestelmiin tai työehtosopimuksiin tai kuulu niiden piiriin;

| BE. | ottaa huomioon, että vähimmäispalkkaa ansaitsevilla työntekijöillä on usein vaikeuksia saada rahat riittämään; ottaa erityisesti huomioon, että seitsemällä kymmenestä vähimmäispalkkaa ansaitsevasta työntekijästä on ainakin ”jonkin verran” vaikeuksia saada rahat riittämään, kun muiden työntekijöiden kohdalla suhdeluku on 5:10, ja jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja (58); |
| --- | --- |

BE.

ottaa huomioon, että vähimmäispalkkaa ansaitsevilla työntekijöillä on usein vaikeuksia saada rahat riittämään; ottaa erityisesti huomioon, että seitsemällä kymmenestä vähimmäispalkkaa ansaitsevasta työntekijästä on ainakin ”jonkin verran” vaikeuksia saada rahat riittämään, kun muiden työntekijöiden kohdalla suhdeluku on 5:10, ja jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja (58);

| BF. | ottaa huomioon, että työllisyyden vähentyminen vuoden 2008 finanssikriisin aikana lisäsi merkittävästi epätyypillisissä, lyhytaikaisissa ja osa-aikaisissa työsuhteissa olevien määrää, myös vastentahtoisesti osa-aikaisten työntekijöiden määrää (59); ottaa huomioon, että vastentahtoisesti osa-aikaiset työntekijät työskentelevät todennäköisimmin perus- tai alemman tason palvelualan ammateissa ja aloilla ja heidän vaaransa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen on suurimpien joukossa; ottaa huomioon, että yli kolmasosa osa-aikaisista työntekijöistä työskentelee osa-aikaisesti vastoin tahtoaan ja määräaikaisessa työsuhteessa työskentelevistä joka toinen (60); |
| --- | --- |

BF.

ottaa huomioon, että työllisyyden vähentyminen vuoden 2008 finanssikriisin aikana lisäsi merkittävästi epätyypillisissä, lyhytaikaisissa ja osa-aikaisissa työsuhteissa olevien määrää, myös vastentahtoisesti osa-aikaisten työntekijöiden määrää (59); ottaa huomioon, että vastentahtoisesti osa-aikaiset työntekijät työskentelevät todennäköisimmin perus- tai alemman tason palvelualan ammateissa ja aloilla ja heidän vaaransa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen on suurimpien joukossa; ottaa huomioon, että yli kolmasosa osa-aikaisista työntekijöistä työskentelee osa-aikaisesti vastoin tahtoaan ja määräaikaisessa työsuhteessa työskentelevistä joka toinen (60);

| BG. | ottaa huomioon, että kokoaikaisten toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä on 59 prosenttia ja epätyypillisten työsuhteiden, jotka ovat usein mutta eivät aina epävarmoja, määrä kasvaa jatkuvasti (61); |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että kokoaikaisten toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä on 59 prosenttia ja epätyypillisten työsuhteiden, jotka ovat usein mutta eivät aina epävarmoja, määrä kasvaa jatkuvasti (61);

| BH. | toteaa, että lyhytaikainen työ ei edistä työntekijöiden kehittämistä, koulutusta ja taitojen mukauttamista muuttuvaan työelämään; |
| --- | --- |

BH.

toteaa, että lyhytaikainen työ ei edistä työntekijöiden kehittämistä, koulutusta ja taitojen mukauttamista muuttuvaan työelämään;

| BI. | ottaa huomioon, että epävarmoissa työsuhteissa EU:n tukku- ja vähittäiskauppa-, liikenne-, majoitus-, catering- (62) ja kulttuurialalla sekä tapahtumien järjestämisen alalla työskentelevien työntekijöiden määrässä on suuria kausivaihteluita; |
| --- | --- |

BI.

ottaa huomioon, että epävarmoissa työsuhteissa EU:n tukku- ja vähittäiskauppa-, liikenne-, majoitus-, catering- (62) ja kulttuurialalla sekä tapahtumien järjestämisen alalla työskentelevien työntekijöiden määrässä on suuria kausivaihteluita;

| BJ. | ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhyys voi vaikuttaa myös nuoriin ammattilaisiin, joilla on korkea koulutustaso, erityisesti jäsenvaltioissa, joissa nuorisotyöttömyys on korkea; ottaa huomioon, että vaikka korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden nuorten osuus työssäkäyvien köyhyydestä on pienempi kuin niiden nuorten, joiden koulutustaso on alhaisempi, se on silti edelleen huomattava joissakin jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että nämä nuoret aikuiset joutuvat usein tyytymään mataliin palkkoihin, epäreiluihin työoloihin ja -ehtoihin, näennäisesti itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, epätyypillisiin työsopimuksiin ja jopa pimeään työhön (63); |
| --- | --- |

BJ.

ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhyys voi vaikuttaa myös nuoriin ammattilaisiin, joilla on korkea koulutustaso, erityisesti jäsenvaltioissa, joissa nuorisotyöttömyys on korkea; ottaa huomioon, että vaikka korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden nuorten osuus työssäkäyvien köyhyydestä on pienempi kuin niiden nuorten, joiden koulutustaso on alhaisempi, se on silti edelleen huomattava joissakin jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että nämä nuoret aikuiset joutuvat usein tyytymään mataliin palkkoihin, epäreiluihin työoloihin ja -ehtoihin, näennäisesti itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, epätyypillisiin työsopimuksiin ja jopa pimeään työhön (63);

| BK. | ottaa huomioon, että alustatyön tärkeimpiä motiiveja näyttävät olevan lisätulot, suurempi joustavuus, kokemuksen hankkiminen, asiakkaiden houkutteleminen ja mahdollisuuksien puute perinteisillä työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että alustatyö on yleisesti ottaen myönteistä työmarkkinoille integroitumisen kannalta (64); ottaa huomioon, että alustatyön muotoja on paljon erilaisia ja sen vuoksi kaikki yhteen niputtava ratkaisu heikentäisi tärkeiden työn muotojen syntymistä (65); |
| --- | --- |

BK.

ottaa huomioon, että alustatyön tärkeimpiä motiiveja näyttävät olevan lisätulot, suurempi joustavuus, kokemuksen hankkiminen, asiakkaiden houkutteleminen ja mahdollisuuksien puute perinteisillä työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että alustatyö on yleisesti ottaen myönteistä työmarkkinoille integroitumisen kannalta (64); ottaa huomioon, että alustatyön muotoja on paljon erilaisia ja sen vuoksi kaikki yhteen niputtava ratkaisu heikentäisi tärkeiden työn muotojen syntymistä (65);

| BL. | ottaa huomioon, että Euroopan työviranomainen (ELA) perustettiin heinäkuussa 2019 tukemaan jäsenvaltioita ja komissiota työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevan unionin lainsäädännön käytännön soveltamisessa ja täytäntöönpanon valvonnassa; ottaa huomioon, että työviranomaisen odotetaan saavuttavan täyden toimintavalmiutensa vuoteen 2024 mennessä; |
| --- | --- |

BL.

ottaa huomioon, että Euroopan työviranomainen (ELA) perustettiin heinäkuussa 2019 tukemaan jäsenvaltioita ja komissiota työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevan unionin lainsäädännön käytännön soveltamisessa ja täytäntöönpanon valvonnassa; ottaa huomioon, että työviranomaisen odotetaan saavuttavan täyden toimintavalmiutensa vuoteen 2024 mennessä;

| BM. | ottaa huomioon, että vaikka komissio on ilmoittanut aikovansa esittää ehdotuksen eurooppalaisesta sosiaaliturvatunnuksesta, konkreettista ehdotusta ei ole vielä tehty; |
| --- | --- |

BM.

ottaa huomioon, että vaikka komissio on ilmoittanut aikovansa esittää ehdotuksen eurooppalaisesta sosiaaliturvatunnuksesta, konkreettista ehdotusta ei ole vielä tehty;

| BN. | ottaa huomioon, että aikuiskoulutuksen osuus EU:ssa oli 11,1 prosenttia vuonna 2018, kun vuoden 2020 tavoite oli 15 prosenttia (66); ottaa huomioon, että teknologian ja innovoinnin potentiaali mahdollisuuksien hyödyntämisessä on suuri, mutta EU:ssa yli 40 prosentilla aikuisista ei ole digitaalisia perustaitoja; |
| --- | --- |

BN.

ottaa huomioon, että aikuiskoulutuksen osuus EU:ssa oli 11,1 prosenttia vuonna 2018, kun vuoden 2020 tavoite oli 15 prosenttia (66); ottaa huomioon, että teknologian ja innovoinnin potentiaali mahdollisuuksien hyödyntämisessä on suuri, mutta EU:ssa yli 40 prosentilla aikuisista ei ole digitaalisia perustaitoja;

Covid-19-pandemian taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset

| BO. | ottaa huomioon, että työttömyys ja epävarmat ja epätyypilliset työsuhteet lisääntyivät jyrkästi vuoden 2008 rahoituskriisin aikana ja että covid-19-kriisissä nousevat etualalle myös sosiaaliset kysymykset eli työpaikkojen menetykset, lyhennetty työaika ja toimeentulovaikeudet, jotka koskevat esimerkiksi pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), pieniä käsityöaloja, pieniä kauppiaita ja rajatyöntekijöitä; ottaa huomioon, että keskiluokka kutistuu, rikkaiden ja köyhien välinen kuilu kasvaa ja covid-19-kriisi lisää eriarvoisuutta jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä; |
| --- | --- |

BO.

ottaa huomioon, että työttömyys ja epävarmat ja epätyypilliset työsuhteet lisääntyivät jyrkästi vuoden 2008 rahoituskriisin aikana ja että covid-19-kriisissä nousevat etualalle myös sosiaaliset kysymykset eli työpaikkojen menetykset, lyhennetty työaika ja toimeentulovaikeudet, jotka koskevat esimerkiksi pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), pieniä käsityöaloja, pieniä kauppiaita ja rajatyöntekijöitä; ottaa huomioon, että keskiluokka kutistuu, rikkaiden ja köyhien välinen kuilu kasvaa ja covid-19-kriisi lisää eriarvoisuutta jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä;

| BP. | ottaa huomioon, että huhtikuussa 2020 covid-19-pandemian aikana EU:n työntekijöistä 50 prosentin työaikaa lyhennettiin ja yli kolmannes (34 prosenttia) työssä olevista ilmoitti, että heidän työaikaansa oli lyhennetty ”paljon” ja 16 prosenttia ilmoitti, että sitä oli lyhennetty ”hieman” (67); |
| --- | --- |

BP.

ottaa huomioon, että huhtikuussa 2020 covid-19-pandemian aikana EU:n työntekijöistä 50 prosentin työaikaa lyhennettiin ja yli kolmannes (34 prosenttia) työssä olevista ilmoitti, että heidän työaikaansa oli lyhennetty ”paljon” ja 16 prosenttia ilmoitti, että sitä oli lyhennetty ”hieman” (67);

| BQ. | ottaa huomioon, että 75 prosenttia unionin kansalaisista pitää tämänhetkistä taloudellista tilannettaan heikompana kuin ennen covid-19-pandemiaa, kun taas 68 prosenttia ilmoittaa vaikeuksista saada rahat riittämään ja 68 prosenttia ei pysty säilyttämään nykyistä elintasoaan yli kolmen kuukauden ajan ilman tuloja; ottaa huomioon, että 16 prosenttia EU:n työntekijöistä uskoo, että he todennäköisesti menettävät työpaikkansa lähitulevaisuudessa (68); |
| --- | --- |

BQ.

ottaa huomioon, että 75 prosenttia unionin kansalaisista pitää tämänhetkistä taloudellista tilannettaan heikompana kuin ennen covid-19-pandemiaa, kun taas 68 prosenttia ilmoittaa vaikeuksista saada rahat riittämään ja 68 prosenttia ei pysty säilyttämään nykyistä elintasoaan yli kolmen kuukauden ajan ilman tuloja; ottaa huomioon, että 16 prosenttia EU:n työntekijöistä uskoo, että he todennäköisesti menettävät työpaikkansa lähitulevaisuudessa (68);

| BR. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttamalla talouskriisillä voi olla vakavia pitkän aikavälin vaikutuksia työmarkkinoihin, erityisesti nuoriin tai haavoittuvassa asemassa oleviin työntekijöihin, koska se voi pakottaa heidät hyväksymään epävarmoja ja epätyypillisiä työpaikkoja, mikä pahentaa huomattavasti työoloja ja -ehtoja ja lisää olemassa olevaa eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

BR.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttamalla talouskriisillä voi olla vakavia pitkän aikavälin vaikutuksia työmarkkinoihin, erityisesti nuoriin tai haavoittuvassa asemassa oleviin työntekijöihin, koska se voi pakottaa heidät hyväksymään epävarmoja ja epätyypillisiä työpaikkoja, mikä pahentaa huomattavasti työoloja ja -ehtoja ja lisää olemassa olevaa eriarvoisuutta;

| BS. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on näin ollen mitä todennäköisimmin suora vaikutus köyhyyden ja työssäkäyvien köyhyyden lisääntymiseen tulevaisuudessa (69) erityisesti yhteiskunnan haavoittuvimpien ryhmien keskuudessa; |
| --- | --- |

BS.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on näin ollen mitä todennäköisimmin suora vaikutus köyhyyden ja työssäkäyvien köyhyyden lisääntymiseen tulevaisuudessa (69) erityisesti yhteiskunnan haavoittuvimpien ryhmien keskuudessa;

| BT. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että tarvitaan osallistavampaa sosiaalista suojelua, joka kattaa kaikentyyppiset työntekijät, erityisesti itsenäiset ammatinharjoittajat ja alustatyöntekijät; |
| --- | --- |

BT.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että tarvitaan osallistavampaa sosiaalista suojelua, joka kattaa kaikentyyppiset työntekijät, erityisesti itsenäiset ammatinharjoittajat ja alustatyöntekijät;

| BU. | ottaa huomioon, että matalapalkkaisten ja korkeapalkkaisten työpaikkojen määrä kasvaa edelleen, mutta keskipalkkaisten ammattien määrä pienenee; ottaa huomioon, että matalapalkkaiset työpaikat eivät merkitse matalaa koulutustasoa etenkään alustatyöntekijöiden kohdalla; ottaa huomioon, että korkeasti koulutettujen työntekijöiden kysyntä kasvaa, myös matalapalkkaisissa työpaikoissa; |
| --- | --- |

BU.

ottaa huomioon, että matalapalkkaisten ja korkeapalkkaisten työpaikkojen määrä kasvaa edelleen, mutta keskipalkkaisten ammattien määrä pienenee; ottaa huomioon, että matalapalkkaiset työpaikat eivät merkitse matalaa koulutustasoa etenkään alustatyöntekijöiden kohdalla; ottaa huomioon, että korkeasti koulutettujen työntekijöiden kysyntä kasvaa, myös matalapalkkaisissa työpaikoissa;

1.

korostaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 31 artiklan mukaisesti EU:lla on velvollisuus varmistaa, että jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin ja -ehtoihin, ja kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että köyhyys ja syrjäytyminen työmarkkinoilta ja yhteiskunnasta pahentavat eriarvoisuutta ja eriytymistä; muistuttaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi toimintapolitiikkojensa täytäntöönpanossa edelleen vahvistettava EU:n sosiaalista mallia ja otettava huomioon vaatimukset, jotka liittyvät korkean työllisyystason edistämiseen, ihmisarvoisen elintason takaamiseen ja riittävän sosiaalisen suojelun tarjoamiseen kaikille sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen;

2.

korostaa, että SEU-sopimuksen mukaan unionilla on perusvelvoite pyrkiä Euroopan kestävään kehitykseen muun muassa sellaisen erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden pohjalta, jolla pyritään täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen sekä suojelun korkeaan tasoon; korostaa, että EU:n olisi torjuttava sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää sekä edistettävä yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista suojelua, naisten ja miesten tasa-arvoa, sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja lapsen oikeuksien suojelua;

3.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tuloerot EU:ssa maailman alueena ovat pienemmät kuin joissakin muissa merkittävissä kehittyneissä talouksissa, mutta ovat kuitenkin huolenaihe; korostaa, että suuri eriarvoisuus herättää huolta oikeudenmukaisuudesta, sillä syvään juurtunut eriarvoisuus voi johtaa mahdollisuuksien eriarvoisuuteen ja vähentää potentiaalista kasvua; korostaa, että suhteellisen suuri eriarvoisuus voi liittyä suurempaan köyhyysriskiin, voimakkaampaan sosiaaliseen syrjäytymiseen ja taloudellisen ahdingon suurempaan esiintymiseen ja siten vähentää sosiaalista yhteenkuuluvuutta (70);

4.

toteaa, että vaikka naisten köyhyysaste vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä, köyhyysriski ja sosiaalisen syrjäytymisen riski on korkea riskiryhmissä, joihin kuuluvat iäkkäät naiset, naimattomat naiset, naiset, joilla on lapsia, ja yksinhuoltajaäidit, pakolais- ja maahanmuuttajanaiset, värilliset naiset, etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, homoseksuaalit, biseksuaalit ja transsukupuoliset naiset sekä vammaiset naiset; toteaa, että keskimäärin naiset ovat miehiä suuremmassa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa (22,8 prosenttia vuonna 2018 EU:ssa); toteaa, että muut intersektionaaliset riskitekijät, kuten toimettomuus sekä lasten ja huollettavien perheenjäsenten hoitopalvelujen puute, tekevät joistakin erityisistä naisryhmistä muita alttiimpia köyhyysriskeille;

5.

korostaa, että joka toinen unionin ulkopuolelta tuleva maahanmuuttajataustainen henkilö on köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, epävarman työn määrä on erityisen suuri maahanmuuttaja- ja pakolaisnaisten keskuudessa ja riippuvaisessa tai laittomassa asemassa olevien naisten köyhyysaste on äärimmäisen korkea; korostaa, että neljällä viidestä romaniyhteisöön kuuluvasta henkilöstä on köyhyysrajan alittavat tulot ja alle viidennes (vähintään 16-vuotiaista) romaninaisista käy työssä; korostaa, että koulutukseen pääsyyn, sen laatuun ja työn saantiin liittyvä syrjintä pahentaa tätä tilannetta; kehottaa EU:ta työskentelemään jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen EU:n ja kansallisten työllisyysnormien täysimääräisen täytäntöönpanon ilman minkäänlaista syrjintää muun muassa seuranta-, valitus- ja muutoksenhakumekanismeilla, jotka ovat tehokkaita, riippumattomia ja kaikkien työntekijöiden saatavilla;

6.

korostaa, että Eurostatin mukaan tällä hetkellä 64,6 miljoonaa naista ja 57,6 miljoonaa miestä elää jäsenvaltioissa köyhyydessä, mikä osoittaa, että köyhyyden vaikutus naisiin ja miehiin on erilainen; toteaa, että nämä luvut osoittavat vain, kuinka moneen naiseen köyhyys vaikuttaa, ja että niitä on tarkasteltava yhdessä muiden indikaattoreiden, kuten iän, elinajanodotteen, tuloerojen, sukupuolten palkkaerojen, kotitalouden tyypin ja sosiaalisten tulonsiirtojen kanssa, jotta voidaan ymmärtää niiden täysi merkitys; korostaa, että naisten altistuminen köyhyydelle on todennäköisesti aliarvioitu, ja kehottaa jäsenvaltioita keräämään köyhyyttä koskevia tietoja tavalla, joka kuvastaa henkilön kotitaloutta ja henkilökohtaista todellisuutta, sekä asiaankuuluvia tasa-arvoa koskevia tietoja ja tekemään sukupuolinäkökohtia koskevia analyyseja köyhyyttä koskevista tilastoista ja politiikoista, koska ei voida olettaa, että resurssit jakautuvat tasapuolisesti naisten ja miesten kesken kotitalouksissa;

Eriarvoisuuden torjuminen

Eriarvoisuuden torjuminen

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita saavuttamaan vertailukelpoisia elinoloja koskevan tavoitteen ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen ja taloudellisen lähentymisen avulla, torjumaan lisääntyvää eriarvoisuutta jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä lisäämään solidaarisuutta; kannustaa jäsenvaltioita vahvistamaan työehtosopimusneuvottelujärjestelmiä ja varmistamaan sosiaalisen suojelun vähimmäistason ja sosiaaliturvajärjestelmän kaikille ikäryhmille; korostaa, että nämä tavoitteet voidaan saavuttaa muun muassa ensimmäisen pilarin (71) mukaisen vähimmäistulon, vähimmäispalkan ja vähimmäiseläkkeen kaltaisilla välineillä kunkin jäsenvaltion toimivallan ja lainsäädännön mukaisesti ja noudattaen kaikkia Euroopan unionin yleisiä periaatteita, mukaan lukien perusoikeudet, suhteellisuus, oikeusvarmuus, yhdenvertaisuus lain edessä ja toissijaisuus; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita saavuttamaan vertailukelpoisia elinoloja koskevan tavoitteen ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen ja taloudellisen lähentymisen avulla, torjumaan lisääntyvää eriarvoisuutta jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä lisäämään solidaarisuutta; kannustaa jäsenvaltioita vahvistamaan työehtosopimusneuvottelujärjestelmiä ja varmistamaan sosiaalisen suojelun vähimmäistason ja sosiaaliturvajärjestelmän kaikille ikäryhmille; korostaa, että nämä tavoitteet voidaan saavuttaa muun muassa ensimmäisen pilarin (71

| 8. | muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että työssäkäyvien köyhyyden ehkäisemisen ja torjumisen on oltava osa köyhyyden poistamista Euroopan unionista koskevaa yleistä tavoitetta; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että työssäkäyvien köyhyyden ehkäisemisen ja torjumisen on oltava osa köyhyyden poistamista Euroopan unionista koskevaa yleistä tavoitetta;

| 9. | katsoo, että kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien laadukkaiden palvelujen (erityisesti julkisten palvelujen) saatavuus on olennaisen tärkeää eriarvoisuuden ja köyhyyden vähentämiseksi; pitää siksi olennaisen tärkeänä, että jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä, joilla taataan laadukkaiden palvelujen saatavuus ja siten terveydenhuollon, koulutuksen, kohtuuhintaisten asuntojen, energiahuollon ja sosiaalisen suojelun yleinen saatavuus; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien laadukkaiden palvelujen (erityisesti julkisten palvelujen) saatavuus on olennaisen tärkeää eriarvoisuuden ja köyhyyden vähentämiseksi; pitää siksi olennaisen tärkeänä, että jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä, joilla taataan laadukkaiden palvelujen saatavuus ja siten terveydenhuollon, koulutuksen, kohtuuhintaisten asuntojen, energiahuollon ja sosiaalisen suojelun yleinen saatavuus;

| 10. | on vakuuttunut siitä, että sanonta ”työ on paras keino köyhyyttä vastaan” ei nykyään aina päde matalapalkka-aloilla ja epävarmojen työolojen ja -ehtojen kohdalla (mukaan lukien eräät epätyypilliset työsuhteet), mikä vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyteen ja riittävyyteen; katsoo lisäksi, että tehokkaat työehtosopimukset ja tarvittaessa tehokkaat lakisääteiset vähimmäispalkkajärjestelmät ovat tärkeitä välineitä köyhyyden torjunnassa; |
| --- | --- |

10.

on vakuuttunut siitä, että sanonta ”työ on paras keino köyhyyttä vastaan” ei nykyään aina päde matalapalkka-aloilla ja epävarmojen työolojen ja -ehtojen kohdalla (mukaan lukien eräät epätyypilliset työsuhteet), mikä vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyteen ja riittävyyteen; katsoo lisäksi, että tehokkaat työehtosopimukset ja tarvittaessa tehokkaat lakisääteiset vähimmäispalkkajärjestelmät ovat tärkeitä välineitä köyhyyden torjunnassa;

| 11. | huomauttaa, että kasvu on olennaisen tärkeää epävarmuuden ja köyhyyden torjumiseksi; on vakuuttunut, että yrittäjyyttä on edistettävä myös naisten ja nuorten keskuudessa; huomauttaa, että pk-yrityksiä on tuettava, sillä ne luovat työpaikkoja ja vaurautta ja ovat Euroopan talouden selkäranka; huomauttaa, että ne tuovat elinvoimaa alueille ja edistävät innovointia ja kilpailukykyisten, monipuolisten ja kestävien työmarkkinoiden rakentamista; korostaa, että EU:n lainsäädännön on hyödytettävä yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä; |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että kasvu on olennaisen tärkeää epävarmuuden ja köyhyyden torjumiseksi; on vakuuttunut, että yrittäjyyttä on edistettävä myös naisten ja nuorten keskuudessa; huomauttaa, että pk-yrityksiä on tuettava, sillä ne luovat työpaikkoja ja vaurautta ja ovat Euroopan talouden selkäranka; huomauttaa, että ne tuovat elinvoimaa alueille ja edistävät innovointia ja kilpailukykyisten, monipuolisten ja kestävien työmarkkinoiden rakentamista; korostaa, että EU:n lainsäädännön on hyödytettävä yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä;

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään työehtosopimusneuvotteluja ILO:n yleissopimuksista ja tarkistetusta Euroopan sosiaalisesta peruskirjasta johtuvien velvoitteidensa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevien sitoumustensa perusteella; kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan kansallista lainsäädäntöään, jos se heikentää yhdistymisoikeutta ja oikeutta neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia, ja tapauksen mukaan kunnioittamaan oikeutta oikeudenmukaiseen vähimmäispalkkaan ja panemaan sen täytäntöön; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään työehtosopimusneuvotteluja ILO:n yleissopimuksista ja tarkistetusta Euroopan sosiaalisesta peruskirjasta johtuvien velvoitteidensa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevien sitoumustensa perusteella; kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan kansallista lainsäädäntöään, jos se heikentää yhdistymisoikeutta ja oikeutta neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia, ja tapauksen mukaan kunnioittamaan oikeutta oikeudenmukaiseen vähimmäispalkkaan ja panemaan sen täytäntöön;

| 13. | korostaa, että teknologian kehitys ja talouden rakenteen muutokset johtavat taloudellisen toiminnan keskittymiseen ja korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen lisääntymiseen suurkaupunkialueilla, mikä lisää sosiaalista ja maantieteellistä eriarvoisuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan investointeja digitaaliteknologiaan maaseutualueilla, jotta voidaan lisätä julkisia palveluja, parantaa niiden laatua ja tehokkuutta ja luoda uusia palvelujen tarjoamisen muotoja syrjäisille ja alipalvelluille alueille, jotta voidaan puuttua eriarvoisuuteen ja luoda parempia työmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että teknologian kehitys ja talouden rakenteen muutokset johtavat taloudellisen toiminnan keskittymiseen ja korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen lisääntymiseen suurkaupunkialueilla, mikä lisää sosiaalista ja maantieteellistä eriarvoisuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan investointeja digitaaliteknologiaan maaseutualueilla, jotta voidaan lisätä julkisia palveluja, parantaa niiden laatua ja tehokkuutta ja luoda uusia palvelujen tarjoamisen muotoja syrjäisille ja alipalvelluille alueille, jotta voidaan puuttua eriarvoisuuteen ja luoda parempia työmahdollisuuksia;

| 14. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen osaamisohjelmasta; korostaa, että alhainen koulutustaso on yksi työssäkäyvien köyhyyden perimmäisistä syistä ja että siihen on puututtava; |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen osaamisohjelmasta; korostaa, että alhainen koulutustaso on yksi työssäkäyvien köyhyyden perimmäisistä syistä ja että siihen on puututtava;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet osallistua osallistavaan koulutukseen ja tehostamaan toimiaan koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita takaamaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet osallistua osallistavaan koulutukseen ja tehostamaan toimiaan koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi;

| 16. | katsoo, että laadukas koulutus varhaisesta iästä alkaen, ammatillinen koulutus, uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan vähentää eriarvoisuutta ja parantaa työntekijöiden valmiuksia sopeutua muuttuvaan työelämään ja helpottaa heidän onnistunutta siirtymistään työelämään; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että laadukas koulutus varhaisesta iästä alkaen, ammatillinen koulutus, uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan vähentää eriarvoisuutta ja parantaa työntekijöiden valmiuksia sopeutua muuttuvaan työelämään ja helpottaa heidän onnistunutta siirtymistään työelämään;

| 17. | kehottaa siksi jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen tarjoajien, yritysten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan lujittaa ja parantaa koulutusjärjestelmiä ja parantaa niiden laatua ja työmarkkinarelevanssia ja relevanssia itsensä kehittämisen kannalta, myös sen mahdollistamiseksi, että ihmiset voivat osallistua elinikäiseen oppimiseen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa siksi jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen tarjoajien, yritysten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan lujittaa ja parantaa koulutusjärjestelmiä ja parantaa niiden laatua ja työmarkkinarelevanssia ja relevanssia itsensä kehittämisen kannalta, myös sen mahdollistamiseksi, että ihmiset voivat osallistua elinikäiseen oppimiseen;

| 18. | korostaa, että digitaalinen muutos sekä korkean pätevyys- ja osaamistason ammattien määrän kasvu edellyttävät kohdennettuja investointeja elinikäiseen oppimiseen; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan johdonmukaista ja kattavaa tukea tarvittavien digitaalisten taitojen kehittämiseen, myös ikääntyville työntekijöille; kehottaa siksi investoimaan kohdennetusti digitaaliseen uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen, jotta työntekijät voivat sopeutua muutoksiin ja varmistaa itselleen korkeamman palkan; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että digitaalinen muutos sekä korkean pätevyys- ja osaamistason ammattien määrän kasvu edellyttävät kohdennettuja investointeja elinikäiseen oppimiseen; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan johdonmukaista ja kattavaa tukea tarvittavien digitaalisten taitojen kehittämiseen, myös ikääntyville työntekijöille; kehottaa siksi investoimaan kohdennetusti digitaaliseen uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen, jotta työntekijät voivat sopeutua muutoksiin ja varmistaa itselleen korkeamman palkan;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan nuorille riittävän yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, jotta he voivat vastata työmarkkinoiden tarpeisiin ja haasteisiin, ja antamaan heille tietoa heidän työtä koskevista ja sosiaalisista oikeuksistaan, jotta he eivät joudu epätyypillisiin ja epävarmoihin työsuhteisiin; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan nuorille riittävän yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, jotta he voivat vastata työmarkkinoiden tarpeisiin ja haasteisiin, ja antamaan heille tietoa heidän työtä koskevista ja sosiaalisista oikeuksistaan, jotta he eivät joudu epätyypillisiin ja epävarmoihin työsuhteisiin;

| 20. | kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomion siihen, että varmistetaan sosiaalisten ja työtä koskevien perusoikeuksien samantasoinen kohtelu sisämarkkinoiden taloudellisten perusvapauksien kanssa, jos ne ovat keskenään ristiriidassa; |
| --- | --- |

20.

kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomion siihen, että varmistetaan sosiaalisten ja työtä koskevien perusoikeuksien samantasoinen kohtelu sisämarkkinoiden taloudellisten perusvapauksien kanssa, jos ne ovat keskenään ristiriidassa;

| 21. | kehottaa hyväksymään yleiseurooppalaisen köyhyydenvastaisen strategian, johon sisältyy kunnianhimoisia tavoitteita köyhyyden vähentämiseksi ja äärimmäisen köyhyyden poistamiseksi Euroopassa vuoteen 2030 mennessä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti ja kestävän kehityksen tavoitteet huomioon ottaen; |
| --- | --- |

21.

kehottaa hyväksymään yleiseurooppalaisen köyhyydenvastaisen strategian, johon sisältyy kunnianhimoisia tavoitteita köyhyyden vähentämiseksi ja äärimmäisen köyhyyden poistamiseksi Euroopassa vuoteen 2030 mennessä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti ja kestävän kehityksen tavoitteet huomioon ottaen;

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään nuorisotakuun ja EU:n ohjelmien kaltaisia rahoitusvälineitä nuorisotyöttömyyden torjumiseksi, nuorten työllistettävyyden parantamiseksi ja nuorten kannustamiseksi hyväksymään vakituisia ja varmoja työpaikkoja; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään nuorisotakuun ja EU:n ohjelmien kaltaisia rahoitusvälineitä nuorisotyöttömyyden torjumiseksi, nuorten työllistettävyyden parantamiseksi ja nuorten kannustamiseksi hyväksymään vakituisia ja varmoja työpaikkoja;

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään todellisiin toimiin veronkierron ja veropetosten torjumiseksi merkittävänä keinona vähentää taloudellista eriarvoisuutta ja parantaa verotulojen keruuta jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään todellisiin toimiin veronkierron ja veropetosten torjumiseksi merkittävänä keinona vähentää taloudellista eriarvoisuutta ja parantaa verotulojen keruuta jäsenvaltioissa;

| 24. | kehottaa komissiota päivittämään osuuskuntien ja yhteisötalouden yritysten perustamista ja kehittämistä koskevaa kehystään, sillä nämä korostavat luonnostaan oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja sekä työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota päivittämään osuuskuntien ja yhteisötalouden yritysten perustamista ja kehittämistä koskevaa kehystään, sillä nämä korostavat luonnostaan oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja sekä työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä;

| 25. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään aloitteita, joilla edistetään naisten voimaannuttamista yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen avulla sekä rahoituksen saantia, naisten yrittäjyyttä ja naisten edustusta tulevaisuuteen suuntautuvilla aloilla, jotta voidaan varmistaa pääsy laadukkaisiin työpaikkoihin; kehottaa erityisesti edistämään entistä enemmän STEM-aineita, digitaalista koulutusta, tekoälyä ja talouslukutaitoa, jotta voidaan torjua vallitsevia koulutukseen liittyviä stereotypioita ja varmistaa, että entistä useammat naiset tulevat näille aloille ja myötävaikuttavat niiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään aloitteita, joilla edistetään naisten voimaannuttamista yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen avulla sekä rahoituksen saantia, naisten yrittäjyyttä ja naisten edustusta tulevaisuuteen suuntautuvilla aloilla, jotta voidaan varmistaa pääsy laadukkaisiin työpaikkoihin; kehottaa erityisesti edistämään entistä enemmän STEM-aineita, digitaalista koulutusta, tekoälyä ja talouslukutaitoa, jotta voidaan torjua vallitsevia koulutukseen liittyviä stereotypioita ja varmistaa, että entistä useammat naiset tulevat näille aloille ja myötävaikuttavat niiden kehittämiseen;

| 26. | korostaa, että köyhyydestä kärsivien naisten ja päätöksentekijöiden välistä vuoropuhelua on käytävä säännöllisesti kansallisilla, alueellisilla ja EU:n foorumeilla, jotta voidaan seurata nykyisten toimintapolitiikkojen tai palvelujen tehokkuutta ja ehdottaa ratkaisuja; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että köyhyydestä kärsivien naisten ja päätöksentekijöiden välistä vuoropuhelua on käytävä säännöllisesti kansallisilla, alueellisilla ja EU:n foorumeilla, jotta voidaan seurata nykyisten toimintapolitiikkojen tai palvelujen tehokkuutta ja ehdottaa ratkaisuja;

| 27. | korostaa tarvetta varmistaa kansalaisjärjestöjen riittävä rahoitus ja tuoda esiin niiden tarve saada EU:n rahoitusta, jotta ne voivat tarjota innovatiivisia ja tehokkaita palveluja köyhyyden torjumiseksi; |
| --- | --- |

27.

korostaa tarvetta varmistaa kansalaisjärjestöjen riittävä rahoitus ja tuoda esiin niiden tarve saada EU:n rahoitusta, jotta ne voivat tarjota innovatiivisia ja tehokkaita palveluja köyhyyden torjumiseksi;

| 28. | pitää myönteisenä komission suunnitelmaa esittää viipymättä ”lapsitakuu” (72); |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä komission suunnitelmaa esittää viipymättä ”lapsitakuu” (72

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kunnollisten, kohtuuhintaisten, esteettömien, energiatehokkaiden ja terveellisten asuntojen saatavuuden kaikille ja edistämään voimakkaammin sosiaalista asuntotuotantoa, myös julkista asuntotuotantoa; kannustaa jäsenvaltioita lujittamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa sosiaalista asuntotuotantoa koskevista politiikkatoimista; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kunnollisten, kohtuuhintaisten, esteettömien, energiatehokkaiden ja terveellisten asuntojen saatavuuden kaikille ja edistämään voimakkaammin sosiaalista asuntotuotantoa, myös julkista asuntotuotantoa; kannustaa jäsenvaltioita lujittamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa sosiaalista asuntotuotantoa koskevista politiikkatoimista;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia toteuttamaan asianmukaista asuntopolitiikkaa, luomaan edellytykset ja antamaan tukea investoinneille sosiaaliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen sekä torjumaan energiaköyhyyttä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia toteuttamaan asianmukaista asuntopolitiikkaa, luomaan edellytykset ja antamaan tukea investoinneille sosiaaliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen sekä torjumaan energiaköyhyyttä;

| 31. | kehottaa komissiota ehdottamaan EU:n kehystä asunnottomuutta koskeville kansallisille strategioille, sillä työssäkäyvien köyhyys ja asunnottomuus ovat yhteydessä toisiinsa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisiä toimenpiteitä asunnottomuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä häätöjen estämiseksi; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota ehdottamaan EU:n kehystä asunnottomuutta koskeville kansallisille strategioille, sillä työssäkäyvien köyhyys ja asunnottomuus ovat yhteydessä toisiinsa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisiä toimenpiteitä asunnottomuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä häätöjen estämiseksi;

| 32. | painottaa, että on tärkeää lisätä uudessa Euroopan sosiaalirahasto plussassa (ESR+) vähävaraisimmille tarkoitettua rahoitusta eurooppalaisen yhteisvastuun keskeisenä osatekijänä ja keinona auttaa torjumaan EU:ssa pahimpia köyhyyden muotoja, kuten ruoan puutetta ja lasten köyhyyttä; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että on tärkeää lisätä uudessa Euroopan sosiaalirahasto plussassa (ESR+) vähävaraisimmille tarkoitettua rahoitusta eurooppalaisen yhteisvastuun keskeisenä osatekijänä ja keinona auttaa torjumaan EU:ssa pahimpia köyhyyden muotoja, kuten ruoan puutetta ja lasten köyhyyttä;

Työ- ja elinolojen vähimmäissuoja

Työ- ja elinolojen vähimmäissuoja

| 33. | katsoo, että tarvitaan lainsäädäntökehystä etätyötä koskevien ehtojen sääntelemiseksi koko EU:ssa, jotta voidaan varmistaa kunnolliset työolot ja -ehdot digitaalitaloudessa ja näin edistää eriarvoisuuden vähentämistä ja työssäkäyvien köyhyyden käsittelemistä; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että tarvitaan lainsäädäntökehystä etätyötä koskevien ehtojen sääntelemiseksi koko EU:ssa, jotta voidaan varmistaa kunnolliset työolot ja -ehdot digitaalitaloudessa ja näin edistää eriarvoisuuden vähentämistä ja työssäkäyvien köyhyyden käsittelemistä;

| 34. | kehottaa komissiota ehdottamaan EU:n kehystä vähimmäistulolle; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota ehdottamaan EU:n kehystä vähimmäistulolle;

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan aktiiviseen työvoimapolitiikkaan, jotta voidaan parantaa eurooppalaisten työntekijöiden ja talouksien selviytymiskykyä ja antaa työntekijöille arvokasta osaamista; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan aktiiviseen työvoimapolitiikkaan, jotta voidaan parantaa eurooppalaisten työntekijöiden ja talouksien selviytymiskykyä ja antaa työntekijöille arvokasta osaamista;

| 36. | arvostaa komission ehdotusta EU:n direktiiviksi, jolla varmistetaan, että EU:n työntekijöitä suojellaan riittävillä vähimmäispalkoilla, jotka mahdollistavat kohtuullisen elintason; |
| --- | --- |

36.

arvostaa komission ehdotusta EU:n direktiiviksi, jolla varmistetaan, että EU:n työntekijöitä suojellaan riittävillä vähimmäispalkoilla, jotka mahdollistavat kohtuullisen elintason;

| 37. | korostaa, että direktiivissä olisi säädettävä selkeistä suojatoimista jäsenvaltioissa, joissa työmarkkinaosapuolet neuvottelevat palkoista yleensä kollektiivisesti; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että direktiivissä olisi säädettävä selkeistä suojatoimista jäsenvaltioissa, joissa työmarkkinaosapuolet neuvottelevat palkoista yleensä kollektiivisesti;

| 38. | palauttaa mieliin vuosiksi 2019–2024 annetuissa komission poliittisissa suuntaviivoissa (73) ehdotetut toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan, että unionin työntekijöillä on oikeudenmukainen vähimmäispalkka, jonka olisi mahdollistettava kohtuullinen elintaso riippumatta siitä, missä he työskentelevät; |
| --- | --- |

38.

palauttaa mieliin vuosiksi 2019–2024 annetuissa komission poliittisissa suuntaviivoissa (73

| 39. | palauttaa mieliin, että heikentämiskiellon periaatteen ja suotuisampien säännösten mukaisesti työntekijöiden oikeuksia koskevissa direktiiveissä säädetään vähimmäisnormeista ja että yksittäiset jäsenvaltiot voivat vapaasti säätää korkeammasta suojelun tasosta ja normeista; |
| --- | --- |

39.

palauttaa mieliin, että heikentämiskiellon periaatteen ja suotuisampien säännösten mukaisesti työntekijöiden oikeuksia koskevissa direktiiveissä säädetään vähimmäisnormeista ja että yksittäiset jäsenvaltiot voivat vapaasti säätää korkeammasta suojelun tasosta ja normeista;

| 40. | katsoo, että tällä direktiivillä olisi varmistettava työehtosopimusten ja lakisääteisten vähimmäispalkkojen avulla, että yksikään työntekijä tai hänen perheensä ei ole köyhyysvaarassa ja että kaikki pystyvät elämään työllään ja osallistumaan yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että tällä direktiivillä olisi varmistettava työehtosopimusten ja lakisääteisten vähimmäispalkkojen avulla, että yksikään työntekijä tai hänen perheensä ei ole köyhyysvaarassa ja että kaikki pystyvät elämään työllään ja osallistumaan yhteiskuntaan;

| 41. | korostaa, että lopullisessa direktiivissä olisi taattava, että lakisääteiset vähimmäispalkat asetetaan aina tapauksen mukaan köyhyysrajan yläpuolelle; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että lopullisessa direktiivissä olisi taattava, että lakisääteiset vähimmäispalkat asetetaan aina tapauksen mukaan köyhyysrajan yläpuolelle;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia varmistamaan, että käytössä on vähimmäispalkat kansallisten käytäntöjen mukaisesti ja ottaen huomioon niiden vaikutuksen kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia varmistamaan, että käytössä on vähimmäispalkat kansallisten käytäntöjen mukaisesti ja ottaen huomioon niiden vaikutuksen kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen;

| 43. | painottaa, että on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että työnantajat eivät noudata käytäntöä vähentää vähimmäispalkasta työnteon kannalta välttämättömät kustannukset, kuten majoitus, tarvittavat vaatteet, työkalut, henkilönsuojaimet ja muut varusteet; |
| --- | --- |

43.

painottaa, että on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että työnantajat eivät noudata käytäntöä vähentää vähimmäispalkasta työnteon kannalta välttämättömät kustannukset, kuten majoitus, tarvittavat vaatteet, työkalut, henkilönsuojaimet ja muut varusteet;

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön lainsäädäntökehyksen, jolla varmistetaan vähimmäistyöehdot kaikille työntekijöille, erityisesti niille työntekijöille, joiden työolot ja -ehdot ovat epävarmat, sillä tällaiset työolot ja -ehdot usein vaikuttavat keikkataloudessa epätyypillisissä työsuhteissa oleviin työntekijöihin tai epätyypillistä työtä tekeviin, ja kehottaa parantamaan tätä kehystä puuttumalla lainsäädännön puutteisiin ja parantamalla voimassa olevia direktiivejä (74) tai antamalla tarvittaessa uusia säädöksiä; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön lainsäädäntökehyksen, jolla varmistetaan vähimmäistyöehdot kaikille työntekijöille, erityisesti niille työntekijöille, joiden työolot ja -ehdot ovat epävarmat, sillä tällaiset työolot ja -ehdot usein vaikuttavat keikkataloudessa epätyypillisissä työsuhteissa oleviin työntekijöihin tai epätyypillistä työtä tekeviin, ja kehottaa parantamaan tätä kehystä puuttumalla lainsäädännön puutteisiin ja parantamalla voimassa olevia direktiivejä (74

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmät kaikille työntekijöille ja kehottaa komissiota täydentämään ja tukemaan jäsenvaltioiden toimia työntekijöiden sosiaaliturvan ja sosiaalisen suojelun alalla; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmät kaikille työntekijöille ja kehottaa komissiota täydentämään ja tukemaan jäsenvaltioiden toimia työntekijöiden sosiaaliturvan ja sosiaalisen suojelun alalla;

| 46. | korostaa, että työvoiman liikkuvuus on olennaisen tärkeää eurooppalaisten kykyjen ja tavoitteiden hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, yritysten ja yksilöiden taloudellisen suorituskyvyn ja vaurauden maksimoimiseksi ja monenlaisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi ihmisille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan liikkuvuuden tiellä Euroopan unionissa nykyään olevat esteet; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että työvoiman liikkuvuus on olennaisen tärkeää eurooppalaisten kykyjen ja tavoitteiden hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, yritysten ja yksilöiden taloudellisen suorituskyvyn ja vaurauden maksimoimiseksi ja monenlaisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi ihmisille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan liikkuvuuden tiellä Euroopan unionissa nykyään olevat esteet;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vammaisille henkilöille kohtuulliset mukautukset työpaikalla (75); |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vammaisille henkilöille kohtuulliset mukautukset työpaikalla (75

| 48. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan strategioita, jotka lisäävät työssäkäyvien köyhyyttä, kuten pimeää ylityötä, työnantajien epäluotettavaa tai ennakoimatonta työaikasuunnittelua, nollatuntisopimuksia, pimeää taloudellista toimintaa ja harmaata taloutta; muistuttaa, että työterveys ja -turvallisuus ovat työnantajien vastuulla ja että työhön liittyvä koulutus on järjestettävä työaikana; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan strategioita, jotka lisäävät työssäkäyvien köyhyyttä, kuten pimeää ylityötä, työnantajien epäluotettavaa tai ennakoimatonta työaikasuunnittelua, nollatuntisopimuksia, pimeää taloudellista toimintaa ja harmaata taloutta; muistuttaa, että työterveys ja -turvallisuus ovat työnantajien vastuulla ja että työhön liittyvä koulutus on järjestettävä työaikana;

| 49. | toteaa, että alustatyötä käsittelevää komission eurooppalaista huippukokousta, jossa oli tarkoitus selvittää mahdollisuuksia parantaa alustatyöntekijöiden työoloja, lykättiin covid-19-kriisin vuoksi; kehottaa komissiota järjestämään huippukokouksen mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

49.

toteaa, että alustatyötä käsittelevää komission eurooppalaista huippukokousta, jossa oli tarkoitus selvittää mahdollisuuksia parantaa alustatyöntekijöiden työoloja, lykättiin covid-19-kriisin vuoksi; kehottaa komissiota järjestämään huippukokouksen mahdollisimman nopeasti;

| 50. | panee merkille alustatyön yhteiskunnalliset seuraukset eli työntekijät, jotka eivät nauti työntekijöiden oikeuksia ja sosiaalista suojelua, sekä saamatta jäävät sosiaaliturvamaksut ja verot; |
| --- | --- |

50.

panee merkille alustatyön yhteiskunnalliset seuraukset eli työntekijät, jotka eivät nauti työntekijöiden oikeuksia ja sosiaalista suojelua, sekä saamatta jäävät sosiaaliturvamaksut ja verot;

| 51. | panee merkille komission suunnitelman hyväksyä alustatyöntekijöitä koskeva lainsäädäntöehdotus (76); kehottaa komissiota varmistamaan, että alustojen ja työntekijöiden väliset työmarkkinasuhteet mukautetaan digitaaliyhteiskunnan ja -talouden uusiin realiteetteihin ja että niitä selkeytetään sisällyttämällä kyseiset työntekijät nykyisten työlakien ja sosiaaliturvasäännösten piiriin, että alustatyöntekijöiden työoloja ja -ehtoja, taitoja ja koulutusta parannetaan ja että alustatyöntekijöille varmistetaan ennakoitavissa olevat työajat; |
| --- | --- |

51.

panee merkille komission suunnitelman hyväksyä alustatyöntekijöitä koskeva lainsäädäntöehdotus (76

| 52. | korostaa, että EU:n lainsäädäntöehdotuksella olisi varmistettava, että alustatyöntekijät voivat perustaa työntekijäjärjestöjä ja järjestäytyä ammattiyhdistyksiksi työehtosopimusten tekemiseksi; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että EU:n lainsäädäntöehdotuksella olisi varmistettava, että alustatyöntekijät voivat perustaa työntekijäjärjestöjä ja järjestäytyä ammattiyhdistyksiksi työehtosopimusten tekemiseksi;

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin (77) ripeästi osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

53.

kehottaa jäsenvaltioita saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin (77

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuuden yleisesti ja erityisesti yksinhuoltajille, vammaisten lasten vanhemmille ja suurten kotitalouksien vanhemmille; muistuttaa, että lastenhoitopalvelujen saatavuus on erityisen tärkeää työnhakijoille ja epävakaassa työllisyystilanteessa oleville työntekijöille työsopimuksen luonteesta riippumatta ja sama koskee vammaisten tai huollettavien sukulaisten hoitopalvelujen saatavuutta, jotta estetään tällaisten hoitovastuussa olevien työntekijöiden jääminen loukkuun epävarmoihin työsuhteisiin, mikä usein johtaa työssäkäyvien köyhyyteen; |
| --- | --- |

54.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuuden yleisesti ja erityisesti yksinhuoltajille, vammaisten lasten vanhemmille ja suurten kotitalouksien vanhemmille; muistuttaa, että lastenhoitopalvelujen saatavuus on erityisen tärkeää työnhakijoille ja epävakaassa työllisyystilanteessa oleville työntekijöille työsopimuksen luonteesta riippumatta ja sama koskee vammaisten tai huollettavien sukulaisten hoitopalvelujen saatavuutta, jotta estetään tällaisten hoitovastuussa olevien työntekijöiden jääminen loukkuun epävarmoihin työsuhteisiin, mikä usein johtaa työssäkäyvien köyhyyteen;

| 55. | korostaa, että vanhempainvapaan jakamista koskevilla paremmilla vaihtoehdoilla voisi olla myönteinen vaikutus naisten työllisyyteen; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että vanhempainvapaan maksujen tai korvausten saajia suojellaan putoamasta köyhyysrajan alapuolelle; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että vanhempainvapaan jakamista koskevilla paremmilla vaihtoehdoilla voisi olla myönteinen vaikutus naisten työllisyyteen; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että vanhempainvapaan maksujen tai korvausten saajia suojellaan putoamasta köyhyysrajan alapuolelle;

| 56. | korostaa, että on varmistettava tasa-arvoa koskevien sääntöjen noudattaminen, puututtava kaikkiin syrjinnän muotoihin, erityisesti palkkoihin ja työoloihin ja -ehtoihin liittyvään syrjintään, tarjottava yhtäläiset mahdollisuudet ja poistettava lainsäädännön puutteet, jotka vaikuttavat muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; kehottaa lisäksi aloittamaan uudelleen horisontaalisen syrjinnän vastaista direktiiviä koskevat neuvottelut; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että on varmistettava tasa-arvoa koskevien sääntöjen noudattaminen, puututtava kaikkiin syrjinnän muotoihin, erityisesti palkkoihin ja työoloihin ja -ehtoihin liittyvään syrjintään, tarjottava yhtäläiset mahdollisuudet ja poistettava lainsäädännön puutteet, jotka vaikuttavat muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; kehottaa lisäksi aloittamaan uudelleen horisontaalisen syrjinnän vastaista direktiiviä koskevat neuvottelut;

| 57. | kehottaa komissiota edistämään naisten ja miesten tasavertaisia osallistumismahdollisuuksia työmarkkinoilla ja esittämään aloitteita, joilla edistetään naisten mahdollisuuksia saada rahoitusta, naisyrittäjyyttä ja naisten taloudellista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota edistämään naisten ja miesten tasavertaisia osallistumismahdollisuuksia työmarkkinoilla ja esittämään aloitteita, joilla edistetään naisten mahdollisuuksia saada rahoitusta, naisyrittäjyyttä ja naisten taloudellista riippumattomuutta;

| 58. | katsoo, että sukupuolten palkkaeron ja siitä johtuvan eläke-eron poistaminen on olennaisen tärkeää työssäkäyvien naisten köyhyyden torjumiseksi; toteaa, että on tärkeää tarjota asianmukaista taloudellista tukea lastenhoitoon äitiys- ja vanhempainvapaan aikana; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että sukupuolten palkkaeron ja siitä johtuvan eläke-eron poistaminen on olennaisen tärkeää työssäkäyvien naisten köyhyyden torjumiseksi; toteaa, että on tärkeää tarjota asianmukaista taloudellista tukea lastenhoitoon äitiys- ja vanhempainvapaan aikana;

| 59. | pyytää jäsenvaltioita harkitsemaan lastenhoitovelvoitteiden sisällyttämistä eläkejärjestelmiin, jos naiset eivät pysty tekemään työtä ja suorittamaan asianmukaisia maksuja kyseisinä ajanjaksoina; |
| --- | --- |

59.

pyytää jäsenvaltioita harkitsemaan lastenhoitovelvoitteiden sisällyttämistä eläkejärjestelmiin, jos naiset eivät pysty tekemään työtä ja suorittamaan asianmukaisia maksuja kyseisinä ajanjaksoina;

| 60. | korostaa, että palkkauksen avoimuutta koskevilla toimenpiteillä olisi pyrittävä samapalkkaisuuteen ja että työmarkkinaosapuolten olisi voitava tehdä työehtosopimuksia tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että palkkauksen avoimuutta koskevilla toimenpiteillä olisi pyrittävä samapalkkaisuuteen ja että työmarkkinaosapuolten olisi voitava tehdä työehtosopimuksia tämän tavoitteen saavuttamiseksi;

| 61. | kehottaa komissiota esittämään vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevan vammaisstrategian, jotta varmistetaan vammaisten henkilöiden täysimääräinen osallistuminen työmarkkinoille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaisilla henkilöillä on tarvittavat taidot työpaikan saamiseksi avoimilla työmarkkinoilla ja että he kuuluvat työlainsäädännön, sosiaaliturvan ja vähimmäispalkkojen piiriin; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota esittämään vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevan vammaisstrategian, jotta varmistetaan vammaisten henkilöiden täysimääräinen osallistuminen työmarkkinoille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaisilla henkilöillä on tarvittavat taidot työpaikan saamiseksi avoimilla työmarkkinoilla ja että he kuuluvat työlainsäädännön, sosiaaliturvan ja vähimmäispalkkojen piiriin;

| 62. | kehottaa jäsenvaltioita pidättäytymään viemästä vammaisilta henkilöiltä heidän vammaisetuisuuksiaan, jotka kattavat heidän vammaisuuteen liittyvät ylimääräiset kustannuksensa, kun he tulevat työmarkkinoille tai ylittävät tietyn tulorajan, koska tämä käytäntö lisää työssäkäyvien köyhyyttä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla tuetaan vammaisia henkilöitä ylittämään esteitä; |
| --- | --- |

62.

kehottaa jäsenvaltioita pidättäytymään viemästä vammaisilta henkilöiltä heidän vammaisetuisuuksiaan, jotka kattavat heidän vammaisuuteen liittyvät ylimääräiset kustannuksensa, kun he tulevat työmarkkinoille tai ylittävät tietyn tulorajan, koska tämä käytäntö lisää työssäkäyvien köyhyyttä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla tuetaan vammaisia henkilöitä ylittämään esteitä;

| 63. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan, että vammaiset henkilöt voivat käyttää työelämään ja ammattiyhdistystoimintaan liittyviä oikeuksiaan yhdenvertaisesti muiden kanssa; |
| --- | --- |

63.

kehottaa jäsenvaltioita takaamaan, että vammaiset henkilöt voivat käyttää työelämään ja ammattiyhdistystoimintaan liittyviä oikeuksiaan yhdenvertaisesti muiden kanssa;

| 64. | kehottaa uudelleen (78) komissiota esittämään viipymättä palkkauksen avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvoa 2020–2025 koskevassa strategiassa (79) antamansa sitoumuksen mukaisesti; katsoo, että näissä toimissa olisi kunnioitettava täysin kansallisten työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä; |
| --- | --- |

64.

kehottaa uudelleen (78

79

| 65. | katsoo, että sekä julkisen että yksityisen sektorin työnantajien olisi huolehdittava palkka-avoimuudesta ja tässä yhteydessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon pk-yritysten erityispiirteet ja estettävä kaikki käytännöt, jotka heikentävät samapalkkaisuuden periaatteen saavuttamista; |
| --- | --- |

65.

katsoo, että sekä julkisen että yksityisen sektorin työnantajien olisi huolehdittava palkka-avoimuudesta ja tässä yhteydessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon pk-yritysten erityispiirteet ja estettävä kaikki käytännöt, jotka heikentävät samapalkkaisuuden periaatteen saavuttamista;

| 66. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan nuorten työssäkäyvien köyhyyteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin torjuakseen näennäisesti itsenäistä ammatinharjoittamista ja nuorten työntekijöiden hyväksikäyttöä alhaisten palkkojen ja epäselvien tai epäoikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen muodossa, sillä ne voivat johtaa työssäkäyvien köyhyyteen; vahvistaa, että harjoittelun eurooppalaisia laatupuitteita on kiireellisesti tarkistettava ja vahvistettava, jotta laatukriteereihin voidaan sisällyttää harjoittelusta ja työharjoittelusta maksettavaa korvausta koskeva periaate, ja on varmistettava riittävä pääsy sosiaalisen suojelun järjestelmiin; vahvistaa, että nuorten työllistämistä ei pitäisi pitää halpana työnä ja että nuorille olisi taattava oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot sekä vakituiset työsopimukset, myös heidän kokemuksensa ja pätevyytensä perusteella; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan nuorten työssäkäyvien köyhyyteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin torjuakseen näennäisesti itsenäistä ammatinharjoittamista ja nuorten työntekijöiden hyväksikäyttöä alhaisten palkkojen ja epäselvien tai epäoikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen muodossa, sillä ne voivat johtaa työssäkäyvien köyhyyteen; vahvistaa, että harjoittelun eurooppalaisia laatupuitteita on kiireellisesti tarkistettava ja vahvistettava, jotta laatukriteereihin voidaan sisällyttää harjoittelusta ja työharjoittelusta maksettavaa korvausta koskeva periaate, ja on varmistettava riittävä pääsy sosiaalisen suojelun järjestelmiin; vahvistaa, että nuorten työllistämistä ei pitäisi pitää halpana työnä ja että nuorille olisi taattava oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot sekä vakituiset työsopimukset, myös heidän kokemuksensa ja pätevyytensä perusteella;

| 67. | on huolissaan siitä, että covid-19-kriisi voi lisätä epätyypillisiä ja epävarmoja työsuhteita; korostaa, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen olisi katettava kaikki työntekijät, mukaan lukien tällä hetkellä soveltamisalan ulkopuolelle jäävät työntekijäryhmät, kuten epätyypillistä työtä tekevät; |
| --- | --- |

67.

on huolissaan siitä, että covid-19-kriisi voi lisätä epätyypillisiä ja epävarmoja työsuhteita; korostaa, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen olisi katettava kaikki työntekijät, mukaan lukien tällä hetkellä soveltamisalan ulkopuolelle jäävät työntekijäryhmät, kuten epätyypillistä työtä tekevät;

| 68. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään yksityiskohtaisempia tilastotietoja epävarmojen työsuhteiden ja joidenkin epätyypillisten työsuhteiden lisääntymisestä työmarkkinoilla ja toteuttamaan asiaan liittyviä toimenpiteitä mukauttamalla ja nykyaikaistamalla nykyistä työlainsäädäntöä; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään yksityiskohtaisempia tilastotietoja epävarmojen työsuhteiden ja joidenkin epätyypillisten työsuhteiden lisääntymisestä työmarkkinoilla ja toteuttamaan asiaan liittyviä toimenpiteitä mukauttamalla ja nykyaikaistamalla nykyistä työlainsäädäntöä;

| 69. | suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden aloitteisiin, joilla pyritään vähentämään epävarmoja työsuhteita ja torjumaan petollisia käytäntöjä, joiden tarkoituksena on alentaa palkkoja ja välttää sosiaaliturvamaksuja (80), ja kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia perussopimuksissa määriteltyjen toimivaltuuksiensa rajoissa; |
| --- | --- |

69.

suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden aloitteisiin, joilla pyritään vähentämään epävarmoja työsuhteita ja torjumaan petollisia käytäntöjä, joiden tarkoituksena on alentaa palkkoja ja välttää sosiaaliturvamaksuja (80

| 70. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että julkisten työvoimapalvelujen olisi edelleen tarjottava mahdollisimman paljon mahdollisuuksia laadukkaaseen työhön; |
| --- | --- |

70.

muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että julkisten työvoimapalvelujen olisi edelleen tarjottava mahdollisimman paljon mahdollisuuksia laadukkaaseen työhön;

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita luopumaan asteittain nollatuntisopimusten käytöstä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan vastentahtoista osa-aikatyötä ja pyrkimään voimakkaasti edistämään toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia ja rajoittamaan jatkuvasti uusittavien määräaikaisten työsopimusten käyttöä; |
| --- | --- |

71.

kehottaa jäsenvaltioita luopumaan asteittain nollatuntisopimusten käytöstä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan vastentahtoista osa-aikatyötä ja pyrkimään voimakkaasti edistämään toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia ja rajoittamaan jatkuvasti uusittavien määräaikaisten työsopimusten käyttöä;

| 72. | on vakaasti sitä mieltä, että työnantajien kuuluu kantaa täysi vastuu siitä, että työntekijät saavat tehtäviensä suorittamiseen tarvitsemansa laitteet, vaatteet ja vakuutukset ilman, että siitä aiheutuu kustannuksia heille itselleen; korostaa, että työnantajat ovat täysin vastuussa kustannuksista tai koulutuksesta, joita työntekijöille aiheutuu tehtäviensä hoitamisesta; |
| --- | --- |

72.

on vakaasti sitä mieltä, että työnantajien kuuluu kantaa täysi vastuu siitä, että työntekijät saavat tehtäviensä suorittamiseen tarvitsemansa laitteet, vaatteet ja vakuutukset ilman, että siitä aiheutuu kustannuksia heille itselleen; korostaa, että työnantajat ovat täysin vastuussa kustannuksista tai koulutuksesta, joita työntekijöille aiheutuu tehtäviensä hoitamisesta;

| 73. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevan EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon ja erityisesti varmistamaan, että työntekijöille tiedotetaan heidän oikeuksistaan, velvollisuuksistaan ja menettelytakeistaan kielellä, jota he ymmärtävät, ennen kuin he allekirjoittavat työsopimuksensa (81); kehottaa Euroopan työviranomaista ja jäsenvaltioita valvomaan sovellettavan työ- ja sosiaalilainsäädännön noudattamista; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön työsuojelutarkastuksia ja ottamaan Euroopan työviranomaisen mukaan rajatylittäviin tilanteisiin; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevan EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon ja erityisesti varmistamaan, että työntekijöille tiedotetaan heidän oikeuksistaan, velvollisuuksistaan ja menettelytakeistaan kielellä, jota he ymmärtävät, ennen kuin he allekirjoittavat työsopimuksensa (81

| 74. | painottaa, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset työsuojeluviranomaiset toteuttavat tehokkaita ja riittäviä valvonta- ja tarkastustoimia, tarjottava sopivat valitusmekanismit ja vaalittava kaikkien työntekijöiden, erityisesti epävarmoissa työsuhteissa ja joissakin epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden, oikeuksia ja varmistettava kansallisille työsuojeluviranomaisille riittävä rahoitus; |
| --- | --- |

74.

painottaa, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset työsuojeluviranomaiset toteuttavat tehokkaita ja riittäviä valvonta- ja tarkastustoimia, tarjottava sopivat valitusmekanismit ja vaalittava kaikkien työntekijöiden, erityisesti epävarmoissa työsuhteissa ja joissakin epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden, oikeuksia ja varmistettava kansallisille työsuojeluviranomaisille riittävä rahoitus;

| 75. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevan tarkistetun direktiivin, jotta voidaan varmistaa tähän ryhmään kuuluvien työntekijöiden todellinen suojelu; |
| --- | --- |

75.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevan tarkistetun direktiivin, jotta voidaan varmistaa tähän ryhmään kuuluvien työntekijöiden todellinen suojelu;

| 76. | katsoo, että seuranta ja valvonta ovat erityisen tärkeitä unionin alueella työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten suojelun varmistamiseksi ja väärinkäytösten estämiseksi; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan tässä asiassa tiivistä yhteistyötä Euroopan työviranomaisen kanssa; |
| --- | --- |

76.

katsoo, että seuranta ja valvonta ovat erityisen tärkeitä unionin alueella työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten suojelun varmistamiseksi ja väärinkäytösten estämiseksi; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan tässä asiassa tiivistä yhteistyötä Euroopan työviranomaisen kanssa;

| 77. | kehottaa antamaan Euroopan työviranomaiselle todelliset tarkastusvaltuudet, jotta se voi torjua tehokkaasti laittomia käytäntöjä sekä työntekijöiden riistoa ja hyväksikäyttöä; |
| --- | --- |

77.

kehottaa antamaan Euroopan työviranomaiselle todelliset tarkastusvaltuudet, jotta se voi torjua tehokkaasti laittomia käytäntöjä sekä työntekijöiden riistoa ja hyväksikäyttöä;

| 78. | suhtautuu myönteisesti 16. heinäkuuta 2020 annettuihin suuntaviivoihin kausityöntekijöiden suojelusta ja 9. lokakuuta 2020 annettuihin neuvoston päätelmiin kausityöntekijöistä; |
| --- | --- |

78.

suhtautuu myönteisesti 16. heinäkuuta 2020 annettuihin suuntaviivoihin kausityöntekijöiden suojelusta ja 9. lokakuuta 2020 annettuihin neuvoston päätelmiin kausityöntekijöistä;

| 79. | panee merkille, että vetoomusvaliokunta on saanut suuren määrän vetoomuksia, joissa sitä varoitetaan määräaikaisten työsopimusten väärinkäytöstä sekä julkisella (82) että yksityisellä (83) sektorilla, ja panee tässä yhteydessä merkille, että useimmin mainittu työrasituksen syy on työn epävarmuus; kehottaa komissiota tarkastelemaan näitä vetoomuksia ja tarjoamaan tähän ongelmaan parempia ratkaisuja omien toimivaltuuksiensa ja jäsenvaltioiden toimivaltuuksien pohjalta, jotta työssäkäyvien köyhyyteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen ja epävarmoihin työsuhteisiin voidaan puuttua tehokkaasti; |
| --- | --- |

79.

panee merkille, että vetoomusvaliokunta on saanut suuren määrän vetoomuksia, joissa sitä varoitetaan määräaikaisten työsopimusten väärinkäytöstä sekä julkisella (82

83

| 80. | katsoo, että prostituutio on enimmäkseen naisiin ja lapsiin kohdistuva vakava väkivallan ja hyväksikäytön muoto; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityisiä toimia prostituution taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen syiden torjumiseksi ja prostituoitujen henkilöiden tukitoimia heidän sosiaalisen ja ammatillisen sopeutumisensa helpottamiseksi; |
| --- | --- |

80.

katsoo, että prostituutio on enimmäkseen naisiin ja lapsiin kohdistuva vakava väkivallan ja hyväksikäytön muoto; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityisiä toimia prostituution taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen syiden torjumiseksi ja prostituoitujen henkilöiden tukitoimia heidän sosiaalisen ja ammatillisen sopeutumisensa helpottamiseksi;

| 81. | katsoo, että olisi painotettava enemmän arvoja ja toimintapolitiikkoja, joilla edistetään työtä ja sen yhteyttä ihmisten elämänlaadun parantamiseen, ja katsoo myös, että näillä arvoilla ja toimintapolitiikoilla olisi edistettävä merkittävästi ihmisten sosiaalisen ja fyysisen ympäristön parantamista; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että olisi painotettava enemmän arvoja ja toimintapolitiikkoja, joilla edistetään työtä ja sen yhteyttä ihmisten elämänlaadun parantamiseen, ja katsoo myös, että näillä arvoilla ja toimintapolitiikoilla olisi edistettävä merkittävästi ihmisten sosiaalisen ja fyysisen ympäristön parantamista;

| 82. | on tyytyväinen liikkuvuuspaketin hyväksymiseen; katsoo, että liikkuvuuspaketti on vahva väline sosiaalisen polkumyynnin ja työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi liikennealalla; kehottaa panemaan ajoaikoja, lepoaikoja ja ajopiirtureita koskevan asetuksen (EU) 2020/1054 (84) nopeasti ja täysimääräisesti täytäntöön kuorma-autonkuljettajien eduksi kaikkialla Euroopassa; korostaa, että on toteutettava lisää ja vastaavia aloitteita sosiaalisen polkumyynnin ja työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi muilla aloilla, joihin sosiaalinen polkumyynti ja huonot työolot ja -ehdot vaikuttavat, kuten lentoliikenteessä ja merenkulussa; |
| --- | --- |

82.

on tyytyväinen liikkuvuuspaketin hyväksymiseen; katsoo, että liikkuvuuspaketti on vahva väline sosiaalisen polkumyynnin ja työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi liikennealalla; kehottaa panemaan ajoaikoja, lepoaikoja ja ajopiirtureita koskevan asetuksen (EU) 2020/1054 (84

| 83. | katsoo, että yritysten olisi pidettävä harjoittelua investointina eikä ilmaisena työnä; muistuttaa, että nuorilla ei usein ole mitään muita tulonlähteitä työskennellessään harjoittelijoina; pitää harjoittelijoiden panosta arvokkaana ja välttämättömänä ja katsoo, että he ansaitsevat palkkansa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan palkattomat harjoittelut ja takaamaan laadukkaat työharjoittelut, joista maksetaan kohtuullinen palkka; |
| --- | --- |

83.

katsoo, että yritysten olisi pidettävä harjoittelua investointina eikä ilmaisena työnä; muistuttaa, että nuorilla ei usein ole mitään muita tulonlähteitä työskennellessään harjoittelijoina; pitää harjoittelijoiden panosta arvokkaana ja välttämättömänä ja katsoo, että he ansaitsevat palkkansa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan palkattomat harjoittelut ja takaamaan laadukkaat työharjoittelut, joista maksetaan kohtuullinen palkka;

| 84. | katsoo, että nuorille täysi-ikäisille työntekijöille olisi maksettava palkkaa heidän kokemuksensa perusteella eikä heitä saisi syrjiä merkittävästi alhaisempien palkkojen muodossa pelkästään heidän ikänsä perusteella; kehottaa siksi jäsenvaltioita lopettamaan käytännön, jonka mukaan nuorille täysi-ikäisille työntekijöille maksetaan vähimmäispalkkaa pienempää palkkaa; |
| --- | --- |

84.

katsoo, että nuorille täysi-ikäisille työntekijöille olisi maksettava palkkaa heidän kokemuksensa perusteella eikä heitä saisi syrjiä merkittävästi alhaisempien palkkojen muodossa pelkästään heidän ikänsä perusteella; kehottaa siksi jäsenvaltioita lopettamaan käytännön, jonka mukaan nuorille täysi-ikäisille työntekijöille maksetaan vähimmäispalkkaa pienempää palkkaa;

Työehtosopimukset

Työehtosopimukset

| 85. | katsoo, että työmarkkinaosapuolten itsenäisyys on arvokas voimavara, ja korostaa tarvetta varmistaa se kussakin jäsenvaltiossa ja valvoa sen noudattamista EU:n tasolla; panee merkille komission ehdotuksen (85) työehtosopimusjärjestelmän suojelemiseksi ja vahvistamiseksi kansallisella tasolla, erityisesti alakohtaisella tasolla; |
| --- | --- |

85.

katsoo, että työmarkkinaosapuolten itsenäisyys on arvokas voimavara, ja korostaa tarvetta varmistaa se kussakin jäsenvaltiossa ja valvoa sen noudattamista EU:n tasolla; panee merkille komission ehdotuksen (85

| 86. | kehottaa komissiota edistämään ESR+:n käyttöä työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen, jotta voidaan vahvistaa työehtosopimusneuvotteluja Euroopassa; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan tarvittavat instituutiot ja mekanismit työehtosopimusneuvottelujen tukemiseksi keskittyen erityisesti alakohtaisiin työehtosopimusneuvotteluihin; kehottaa jäsenvaltioita kuulemaan kansallisia työmarkkinaosapuolia ja ottamaan ne mukaan lainsäädäntään aina kun se on tarkoituksenmukaista; |
| --- | --- |

86.

kehottaa komissiota edistämään ESR+:n käyttöä työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen, jotta voidaan vahvistaa työehtosopimusneuvotteluja Euroopassa; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan tarvittavat instituutiot ja mekanismit työehtosopimusneuvottelujen tukemiseksi keskittyen erityisesti alakohtaisiin työehtosopimusneuvotteluihin; kehottaa jäsenvaltioita kuulemaan kansallisia työmarkkinaosapuolia ja ottamaan ne mukaan lainsäädäntään aina kun se on tarkoituksenmukaista;

| 87. | panee merkille komission ehdotuksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä toimenpiteistä, joilla mahdollistetaan työehtosopimusneuvottelut, kun kattavuus on alle 70 prosenttia (86) työntekijöistä; korostaa, että työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan päätöksentekoprosessiin tällaisten toimien käynnistämiseksi; katsoo, että mitkään tähän liittyvät toimet eivät saa vaikuttaa työmarkkinaosapuolten itsenäisyyteen; |
| --- | --- |

87.

panee merkille komission ehdotuksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä toimenpiteistä, joilla mahdollistetaan työehtosopimusneuvottelut, kun kattavuus on alle 70 prosenttia (86

| 88. | kehottaa komissiota valvomaan ja jäsenvaltioita varmistamaan kaikille työntekijöille oikeuden järjestäytyä, neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia ja ryhtymään välittömiin toimiin, jos tätä oikeutta rikotaan; |
| --- | --- |

88.

kehottaa komissiota valvomaan ja jäsenvaltioita varmistamaan kaikille työntekijöille oikeuden järjestäytyä, neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia ja ryhtymään välittömiin toimiin, jos tätä oikeutta rikotaan;

| 89. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ammattiliitoilla on pääsy työpaikoille, etätyö mukaan luettuna, järjestäytymistä, tietojen jakamista ja kuulemista varten; |
| --- | --- |

89.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ammattiliitoilla on pääsy työpaikoille, etätyö mukaan luettuna, järjestäytymistä, tietojen jakamista ja kuulemista varten;

| 90. | kehottaa komissiota palkkakilpailun välttämiseksi parantamaan julkisia hankintoja koskevia direktiivejä (87) siten, että vain ne tarjoajat, jotka eivät heikennä sovellettavia työehtosopimuksia, voivat saada julkisen hankintasopimuksen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan direktiivien noudattamisen, valvonnan ja täytäntöönpanon valvonnan; |
| --- | --- |

90.

kehottaa komissiota palkkakilpailun välttämiseksi parantamaan julkisia hankintoja koskevia direktiivejä (87

| 91. | toteaa, että digitalisaatio ja globalisaatio ovat lisänneet merkittävästi itsenäistä ammatinharjoittamista ja epätyypillisiä työn muotoja; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen arvioida, onko tarpeen hyväksyä EU:n tasolla toimenpiteitä, joiden avulla itsenäiset ammatinharjoittajat voivat yhdistyä ja tehdä työehtosopimuksia, sekä komission sitoumukseen ehdottaa tarvittaessa sääntelymuutoksia ja äskettäin tästä järjestettyyn julkiseen kuulemiseen; odottaa, että jatkotoimia koskevista alustavista vaihtoehdoista tehty vaikutustenarviointi julkaistaan; korostaa, että tämä ei saa viivästyttää muita komission aloitteita näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen torjumiseksi ja epätyypillistä työtä tekevien oikeuksien turvaamiseksi; |
| --- | --- |

91.

toteaa, että digitalisaatio ja globalisaatio ovat lisänneet merkittävästi itsenäistä ammatinharjoittamista ja epätyypillisiä työn muotoja; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen arvioida, onko tarpeen hyväksyä EU:n tasolla toimenpiteitä, joiden avulla itsenäiset ammatinharjoittajat voivat yhdistyä ja tehdä työehtosopimuksia, sekä komission sitoumukseen ehdottaa tarvittaessa sääntelymuutoksia ja äskettäin tästä järjestettyyn julkiseen kuulemiseen; odottaa, että jatkotoimia koskevista alustavista vaihtoehdoista tehty vaikutustenarviointi julkaistaan; korostaa, että tämä ei saa viivästyttää muita komission aloitteita näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen torjumiseksi ja epätyypillistä työtä tekevien oikeuksien turvaamiseksi;

| 92. | katsoo, että jokaisella työntekijällä on oltava mahdollisuus saada kattavat tiedot työnantajastaan sekä palkkauksestaan ja työoikeuksistaan joko alakohtaisen työehtosopimuksen tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti; katsoo, että näiden tietojen olisi oltava työsuojeluviranomaisten saatavilla; katsoo, että tämä voitaisiin toteuttaa rajatyöntekijöille tarkoitetun erityisen henkilökortin avulla, joka on jo osoittautunut tehokkaaksi joissakin jäsenvaltioissa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan pikaisesti käyttöön digitaalisen eurooppalaisen sosiaaliturvatunnuksen; katsoo, että eurooppalaisella sosiaaliturvatunnuksella on hyvät mahdollisuudet toimia valvontamekanismina sekä yksittäisille henkilöille että asianomaisille viranomaisille, jotta voidaan taata, että sosiaaliturva maksetaan sääntöjen mukaisesti, ja torjua sosiaaliturvan väärinkäyttöä; |
| --- | --- |

92.

katsoo, että jokaisella työntekijällä on oltava mahdollisuus saada kattavat tiedot työnantajastaan sekä palkkauksestaan ja työoikeuksistaan joko alakohtaisen työehtosopimuksen tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti; katsoo, että näiden tietojen olisi oltava työsuojeluviranomaisten saatavilla; katsoo, että tämä voitaisiin toteuttaa rajatyöntekijöille tarkoitetun erityisen henkilökortin avulla, joka on jo osoittautunut tehokkaaksi joissakin jäsenvaltioissa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan pikaisesti käyttöön digitaalisen eurooppalaisen sosiaaliturvatunnuksen; katsoo, että eurooppalaisella sosiaaliturvatunnuksella on hyvät mahdollisuudet toimia valvontamekanismina sekä yksittäisille henkilöille että asianomaisille viranomaisille, jotta voidaan taata, että sosiaaliturva maksetaan sääntöjen mukaisesti, ja torjua sosiaaliturvan väärinkäyttöä;

Covid-19-pandemian sosiaaliset vaikutukset

Covid-19-pandemian sosiaaliset vaikutukset

| 93. | kehottaa komissiota toteuttamaan EU:n tason toimia tuen ulottamiseksi naisten johtamiin pk-yrityksiin kriisin aikana ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

93.

kehottaa komissiota toteuttamaan EU:n tason toimia tuen ulottamiseksi naisten johtamiin pk-yrityksiin kriisin aikana ja sen jälkeen;

| 94. | huomauttaa, että covid-19-kriisillä on ollut merkittävä vaikutus työntekijöihin ja muita heikommassa asemassa oleviin ihmisiin; korostaa, että pandemian johdosta toteutettavien politiikkatoimien on oltava ihmiskeskeisiä ja perustuttava maailmanlaajuiseen solidaarisuuteen; korostaa, että toimet köyhyyden ja työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi ovat erityisen tarpeellisia ja että niillä olisi pyrittävä nopeaan, oikeudenmukaiseen ja vihreään elpymiseen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikkien haavoittuvassa asemassa olevien työntekijöiden riittävän suojelun pandemian aikana ja tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa tehokkaiden, käytännöllisten ja oikeudenmukaisten ratkaisujen kehittämiseksi pandemian aiheuttamiin haasteisiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että riittävä osuus REACT-EU-välineen lisävaroista olisi käytettävä vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) saatavuuden parantamiseen vähävaraisimpien auttamiseksi; korostaa myös, että on tärkeää varmistaa, että ESR+:lle osoitetaan riittävästi varoja monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

94.

huomauttaa, että covid-19-kriisillä on ollut merkittävä vaikutus työntekijöihin ja muita heikommassa asemassa oleviin ihmisiin; korostaa, että pandemian johdosta toteutettavien politiikkatoimien on oltava ihmiskeskeisiä ja perustuttava maailmanlaajuiseen solidaarisuuteen; korostaa, että toimet köyhyyden ja työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi ovat erityisen tarpeellisia ja että niillä olisi pyrittävä nopeaan, oikeudenmukaiseen ja vihreään elpymiseen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikkien haavoittuvassa asemassa olevien työntekijöiden riittävän suojelun pandemian aikana ja tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa tehokkaiden, käytännöllisten ja oikeudenmukaisten ratkaisujen kehittämiseksi pandemian aiheuttamiin haasteisiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että riittävä osuus REACT-EU-välineen lisävaroista olisi käytettävä vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) saatavuuden parantamiseen vähävaraisimpien auttamiseksi; korostaa myös, että on tärkeää varmistaa, että ESR+:lle osoitetaan riittävästi varoja monivuotisessa rahoituskehyksessä;

| 95. | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota lyhennetyn työajan taloudellisiin vaikutuksiin, irtisanottuihin tai lomautettuihin ihmisiin sekä epävarmoissa oloissa eläviin ihmisiin kohdistuviin sosiaalisiin vaikutuksiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että lyhennettyä työaikaa koskevat järjestelyt eivät ole identtisiä kaikissa jäsenvaltioissa ja että maksettavat korvaukset vaihtelevat huomattavasti ja että matalapalkkaiset työntekijät ovat erityisen alttiita työssäkäyvien köyhyydelle; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita suojelemaan työntekijöitä, jotta heitä autettaisiin säilyttämään työpaikkansa, muun muassa tarjoamalla taloudellista tukea, kuten lyhennettyä työaikaa koskevia järjestelyjä ja tukea epävarmoissa työsuhteissa ja joissain epätyypillisissä työsuhteissa oleville, ja harkitsemaan taloudellista tukea tietyntyyppisille itsenäisille ammatinharjoittajille, jotka ovat kriisin vuoksi menettäneet taloudellisen perustansa; kehottaa jäsenvaltioita lisäksi suojelemaan epävarmoissa oloissa eläviä ihmisiä; |
| --- | --- |

95.

kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota lyhennetyn työajan taloudellisiin vaikutuksiin, irtisanottuihin tai lomautettuihin ihmisiin sekä epävarmoissa oloissa eläviin ihmisiin kohdistuviin sosiaalisiin vaikutuksiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että lyhennettyä työaikaa koskevat järjestelyt eivät ole identtisiä kaikissa jäsenvaltioissa ja että maksettavat korvaukset vaihtelevat huomattavasti ja että matalapalkkaiset työntekijät ovat erityisen alttiita työssäkäyvien köyhyydelle; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita suojelemaan työntekijöitä, jotta heitä autettaisiin säilyttämään työpaikkansa, muun muassa tarjoamalla taloudellista tukea, kuten lyhennettyä työaikaa koskevia järjestelyjä ja tukea epävarmoissa työsuhteissa ja joissain epätyypillisissä työsuhteissa oleville, ja harkitsemaan taloudellista tukea tietyntyyppisille itsenäisille ammatinharjoittajille, jotka ovat kriisin vuoksi menettäneet taloudellisen perustansa; kehottaa jäsenvaltioita lisäksi suojelemaan epävarmoissa oloissa eläviä ihmisiä;

| 96. | kehottaa jäsenvaltioita esittämään kansallisia työttömyysvakuutusjärjestelmiään ja vähimmäisturvajärjestelmiään koskevia vähimmäisvaatimuksia oikeudellisten kehysten muodossa työntekijöiden ja asukkaiden sosiaaliturvan parantamiseksi Euroopassa; |
| --- | --- |

96.

kehottaa jäsenvaltioita esittämään kansallisia työttömyysvakuutusjärjestelmiään ja vähimmäisturvajärjestelmiään koskevia vähimmäisvaatimuksia oikeudellisten kehysten muodossa työntekijöiden ja asukkaiden sosiaaliturvan parantamiseksi Euroopassa;

| 97. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vältetään vastentahtoisen osa-aikatyön uusi kasvu covid-19-pandemian seurauksena; |
| --- | --- |

97.

kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vältetään vastentahtoisen osa-aikatyön uusi kasvu covid-19-pandemian seurauksena;

| 98. | palauttaa mieliin huolestuttavat tiedot, joita on saatu kriisin aikana rajatyöntekijöiden ja kausityöntekijöiden työolojen ja -ehtojen sekä elinolojen loukkauksista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan väärinkäytöksiin ja turvaamaan alihankinta- ja toimitusketjussa työskentelevien kausityöntekijöiden ja rajatyöntekijöiden oikeudet; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita varmistamaan työntekijöille asianmukaiset ja kohtuuhintaiset asumisjärjestelyt, joiden kustannuksia ei vähennetä työntekijöiden palkoista; |
| --- | --- |

98.

palauttaa mieliin huolestuttavat tiedot, joita on saatu kriisin aikana rajatyöntekijöiden ja kausityöntekijöiden työolojen ja -ehtojen sekä elinolojen loukkauksista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan väärinkäytöksiin ja turvaamaan alihankinta- ja toimitusketjussa työskentelevien kausityöntekijöiden ja rajatyöntekijöiden oikeudet; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita varmistamaan työntekijöille asianmukaiset ja kohtuuhintaiset asumisjärjestelyt, joiden kustannuksia ei vähennetä työntekijöiden palkoista;

| 99. | korostaa, että covid-19-kriisi on osoittanut työllisyyden merkityksen ammateissa, jotka on määritelty järjestelmän kannalta merkittäviksi taloutemme ja yhteiskuntamme kannalta; muistuttaa, että monet näistä etulinjan työntekijöistä ovat joissakin jäsenvaltioissa matalapalkkaisissa töissä, ovat usein aliarvostettuja ja alipalkattuja ja joutuvat usein tyytymään epävarmoihin työoloihin ja -ehtoihin, mikä johtuu osittain terveys- ja sosiaaliturvan puutteesta; korostaa, että näitä ammatteja harjoittavat enimmäkseen naiset; huomauttaa, että hoitopalvelujen alalla tarvitaan ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä; |
| --- | --- |

99.

korostaa, että covid-19-kriisi on osoittanut työllisyyden merkityksen ammateissa, jotka on määritelty järjestelmän kannalta merkittäviksi taloutemme ja yhteiskuntamme kannalta; muistuttaa, että monet näistä etulinjan työntekijöistä ovat joissakin jäsenvaltioissa matalapalkkaisissa töissä, ovat usein aliarvostettuja ja alipalkattuja ja joutuvat usein tyytymään epävarmoihin työoloihin ja -ehtoihin, mikä johtuu osittain terveys- ja sosiaaliturvan puutteesta; korostaa, että näitä ammatteja harjoittavat enimmäkseen naiset; huomauttaa, että hoitopalvelujen alalla tarvitaan ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä;

| 100. | korostaa, että suurista häiriöistä selviytymiseksi jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä pitkän aikavälin strategioita työllisyyden ja työntekijöiden pätevyyksien säilyttämiseksi ja kansalliseen julkiseen talouteen kohdistuvien paineiden lieventämiseksi; |
| --- | --- |

100.

korostaa, että suurista häiriöistä selviytymiseksi jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä pitkän aikavälin strategioita työllisyyden ja työntekijöiden pätevyyksien säilyttämiseksi ja kansalliseen julkiseen talouteen kohdistuvien paineiden lieventämiseksi;

| 101. | kehottaa komissiota hyväksymään EU:n hoitostrategian, jolla vastataan sosiaalisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu hoitovastuussa oleville, jotka ovat suhteettoman usein naisia; korostaa, että tämän strategian olisi edellytettävä huomattavia investointeja hoivatalouteen, vahvistettava toimintalinjoja työ- ja hoitovelvoitteiden tasapainottamiseksi koko elämän ajan ja täytettävä työvoimapula erityisesti koulutuksen, osaamisen tunnustamisen ja parempien työolojen ja -ehtojen avulla näillä aloilla; |
| --- | --- |

101.

kehottaa komissiota hyväksymään EU:n hoitostrategian, jolla vastataan sosiaalisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu hoitovastuussa oleville, jotka ovat suhteettoman usein naisia; korostaa, että tämän strategian olisi edellytettävä huomattavia investointeja hoivatalouteen, vahvistettava toimintalinjoja työ- ja hoitovelvoitteiden tasapainottamiseksi koko elämän ajan ja täytettävä työvoimapula erityisesti koulutuksen, osaamisen tunnustamisen ja parempien työolojen ja -ehtojen avulla näillä aloilla;

| 102. | odottaa komission tulevaa ehdotusta pitkäaikaisesta eurooppalaisesta työttömyysvakuutusjärjestelmästä, sillä irtisanomiset todennäköisimmin lisääntyvät; pyytää, että ehdotus kattaisi talous- ja rahaliittoon kuuluvat maat ja että myös muut kuin talous- ja rahaliittoon osallistuvat maat voisivat liittyä siihen; |
| --- | --- |

102.

odottaa komission tulevaa ehdotusta pitkäaikaisesta eurooppalaisesta työttömyysvakuutusjärjestelmästä, sillä irtisanomiset todennäköisimmin lisääntyvät; pyytää, että ehdotus kattaisi talous- ja rahaliittoon kuuluvat maat ja että myös muut kuin talous- ja rahaliittoon osallistuvat maat voisivat liittyä siihen;

| 103. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lieventämään covid-19:n vakavimpia vaikutuksia kohdennetulla unionin ja jäsenvaltioiden kansallisella tuella sekä osoittamalla riittävästi resursseja; pitää tässä yhteydessä myönteisenä eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) perustamista ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan sen nopeasti täytäntöön; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että rahoitustukea ei anneta yrityksille, jotka on rekisteröity tarkistetusta EU:n luettelosta veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista annettujen neuvoston päätelmien liitteessä I lueteltuihin maihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että edunsaajat noudattavat perussopimuksissa vahvistettuja perusarvoja ja että julkista rahoitustukea saavat yritykset suojelevat työntekijöitä, takaavat säälliset työolot ja -ehdot, kunnioittavat ammattiyhdistyksiä ja sovellettavia työehtosopimuksia, maksavat osuutensa veroista ja pidättyvät osakkeiden takaisinostosta tai bonusten ja osinkojen maksamisesta johdolle ja osakkeenomistajille; |
| --- | --- |

103.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lieventämään covid-19:n vakavimpia vaikutuksia kohdennetulla unionin ja jäsenvaltioiden kansallisella tuella sekä osoittamalla riittävästi resursseja; pitää tässä yhteydessä myönteisenä eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) perustamista ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan sen nopeasti täytäntöön; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että rahoitustukea ei anneta yrityksille, jotka on rekisteröity tarkistetusta EU:n luettelosta veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista annettujen neuvoston päätelmien liitteessä I lueteltuihin maihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että edunsaajat noudattavat perussopimuksissa vahvistettuja perusarvoja ja että julkista rahoitustukea saavat yritykset suojelevat työntekijöitä, takaavat säälliset työolot ja -ehdot, kunnioittavat ammattiyhdistyksiä ja sovellettavia työehtosopimuksia, maksavat osuutensa veroista ja pidättyvät osakkeiden takaisinostosta tai bonusten ja osinkojen maksamisesta johdolle ja osakkeenomistajille;

| 104. | kannustaa jäsenvaltioita investoimaan laajakaistainternetin sekä etäopetuksen ja -oppimisen saatavuuden parantamiseen maaseutualueilla, joilla on väestökadon ja sukupolvien yli periytyvän köyhyyden vaara; |
| --- | --- |

104.

kannustaa jäsenvaltioita investoimaan laajakaistainternetin sekä etäopetuksen ja -oppimisen saatavuuden parantamiseen maaseutualueilla, joilla on väestökadon ja sukupolvien yli periytyvän köyhyyden vaara;

| 105. | ehdottaa, että toteutetaan ennakoivia toimenpiteitä mahdollisen korkean työttömyyden torjumiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden kansallisten politiikkojen sekä kansallisten työllisyysohjelmien avulla ja edistetään vihreää, digitaalista, sosiaalista, kestävää ja oikeudenmukaista siirtymää, jossa ketään ei jätetä jälkeen, investoimalla uusiin, kestäviin ja helposti saatavilla oleviin laadukkaisiin työpaikkoihin, uudelleenkoulutusohjelmiin, tulevaisuuteen suuntautuvaan infrastruktuuriin, innovointiin ja digitaaliseen muutokseen; katsoo, että nuorten työllisyyden edistämiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota; |
| --- | --- |

105.

ehdottaa, että toteutetaan ennakoivia toimenpiteitä mahdollisen korkean työttömyyden torjumiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden kansallisten politiikkojen sekä kansallisten työllisyysohjelmien avulla ja edistetään vihreää, digitaalista, sosiaalista, kestävää ja oikeudenmukaista siirtymää, jossa ketään ei jätetä jälkeen, investoimalla uusiin, kestäviin ja helposti saatavilla oleviin laadukkaisiin työpaikkoihin, uudelleenkoulutusohjelmiin, tulevaisuuteen suuntautuvaan infrastruktuuriin, innovointiin ja digitaaliseen muutokseen; katsoo, että nuorten työllisyyden edistämiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota;

| 106. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään kriisin seurauksia ja helpottamaan siirtymää ottamalla huomioon alueelliset erityispiirteet ja näin ollen takaamaan käytettävissä olevan rahoituksen nopean jakamisen esimerkiksi tarjoamalla koulutusta tulevaisuuteen suuntautuneissa työpaikoissa, täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja kehittämällä ESR+:aa rahallisesti tätä varten; |
| --- | --- |

106.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään kriisin seurauksia ja helpottamaan siirtymää ottamalla huomioon alueelliset erityispiirteet ja näin ollen takaamaan käytettävissä olevan rahoituksen nopean jakamisen esimerkiksi tarjoamalla koulutusta tulevaisuuteen suuntautuneissa työpaikoissa, täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja kehittämällä ESR+:aa rahallisesti tätä varten;

| 107. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan erityisesti aloja, joille on ominaista työpaikkojen epävarmuus, jotta voidaan estää työntekijöiden hyväksikäyttö esimerkiksi maatalousalalla tilapäistöissä, joissa kausityöntekijöihin sovelletaan kohtuuttomia työehtoja, jotka joissakin tapauksissa loukkaavat työelämän oikeuksien ohella myös työntekijöiden perusoikeuksia; |
| --- | --- |

107.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan erityisesti aloja, joille on ominaista työpaikkojen epävarmuus, jotta voidaan estää työntekijöiden hyväksikäyttö esimerkiksi maatalousalalla tilapäistöissä, joissa kausityöntekijöihin sovelletaan kohtuuttomia työehtoja, jotka joissakin tapauksissa loukkaavat työelämän oikeuksien ohella myös työntekijöiden perusoikeuksia;

| 108. | korostaa, että pienituloisilla työntekijöillä on suurempi riski joutua alttiiksi covid-19-taudille, sillä he työskentelevät aloilla, joilla on huomattavasti enemmän ihmiskontakteja, kuten hoiva- ja liikennealalla, tai ottavat verkkoalustojen kautta vastaan työtehtäviä, joissa ei ole mahdollisuutta etätyöhön; arvostelee voimakkaasti pitkää täytäntöönpanoaikaa covid-19:n luokittelemiseksi biologisia tekijöitä koskevassa direktiivissä (88); kehottaa tarkistamaan pikaisesti biologisia tekijöitä koskevaa direktiiviä sen mukauttamiseksi maailmanlaajuisiin pandemioihin ja muihin poikkeuksellisiin olosuhteisiin, jotta varmistetaan mahdollisimman nopeasti työntekijöiden täysimääräinen suojelu altistumisriskeiltä; |
| --- | --- |

108.

korostaa, että pienituloisilla työntekijöillä on suurempi riski joutua alttiiksi covid-19-taudille, sillä he työskentelevät aloilla, joilla on huomattavasti enemmän ihmiskontakteja, kuten hoiva- ja liikennealalla, tai ottavat verkkoalustojen kautta vastaan työtehtäviä, joissa ei ole mahdollisuutta etätyöhön; arvostelee voimakkaasti pitkää täytäntöönpanoaikaa covid-19:n luokittelemiseksi biologisia tekijöitä koskevassa direktiivissä (88

| 109. | korostaa, että pienituloiset työntekijät työskentelevät usein aloilla, joilla on suuri fyysisen kunnon heikkenemisen riski, millä voi olla pitkän aikavälin vaikutuksia heidän fyysiseen ja henkiseen hyvinvointiinsa ja mikä voi vaikuttaa heidän kykyynsä hankkia ansiotuloja tulevaisuudessa; katsoo, että nykyisessä työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännössä ei keskitytä riittävästi työtapaturmien ehkäisyyn; kehottaa komissiota ehdottamaan mahdollisimman pian uutta työterveyttä ja työturvallisuutta koskevaa strategista kehystä vuoden 2020 jälkeiselle ajalle ja kehottaa komissiota tässä yhteydessä kartoittamaan pienituloisten alojen työntekijöiden kohtaamat haasteet ja nykyiset välineet näihin haasteisiin vastaamiseksi; korostaa, että strategiassa on keskityttävä myös alustatyöntekijöihin ja epätyypillisissä työsuhteissa oleviin työntekijöihin; kehottaa komissiota muuttamaan direktiiviä 2004/37/EY (89) useiden syöpää tai mutaatioita aiheuttavien aineiden työperäisen altistumisen raja-arvojen tarkistamiseksi ja soveltamisalan laajentamiseksi; |
| --- | --- |

109.

korostaa, että pienituloiset työntekijät työskentelevät usein aloilla, joilla on suuri fyysisen kunnon heikkenemisen riski, millä voi olla pitkän aikavälin vaikutuksia heidän fyysiseen ja henkiseen hyvinvointiinsa ja mikä voi vaikuttaa heidän kykyynsä hankkia ansiotuloja tulevaisuudessa; katsoo, että nykyisessä työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännössä ei keskitytä riittävästi työtapaturmien ehkäisyyn; kehottaa komissiota ehdottamaan mahdollisimman pian uutta työterveyttä ja työturvallisuutta koskevaa strategista kehystä vuoden 2020 jälkeiselle ajalle ja kehottaa komissiota tässä yhteydessä kartoittamaan pienituloisten alojen työntekijöiden kohtaamat haasteet ja nykyiset välineet näihin haasteisiin vastaamiseksi; korostaa, että strategiassa on keskityttävä myös alustatyöntekijöihin ja epätyypillisissä työsuhteissa oleviin työntekijöihin; kehottaa komissiota muuttamaan direktiiviä 2004/37/EY (89

| 110. | korostaa, että pienituloisilla aloilla koetaan paljon työperäistä stressiä; katsoo, että työperäisen stressin on oltava yksi EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön keskeinen painopiste; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiiviissä yhteistyössä kansallisten työmarkkinaosapuolten kanssa ehdotuksen työperäistä stressiä koskevaksi direktiiviksi, jossa vahvistetaan yritysten suuntaviivat työhön liittyvien stressitekijöiden torjumiseksi ja vaaditaan kaikkia yrityksiä laatimaan työperäistä stressiä koskevat yrityksen toimintaperiaatteet; |
| --- | --- |

110.

korostaa, että pienituloisilla aloilla koetaan paljon työperäistä stressiä; katsoo, että työperäisen stressin on oltava yksi EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön keskeinen painopiste; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiiviissä yhteistyössä kansallisten työmarkkinaosapuolten kanssa ehdotuksen työperäistä stressiä koskevaksi direktiiviksi, jossa vahvistetaan yritysten suuntaviivat työhön liittyvien stressitekijöiden torjumiseksi ja vaaditaan kaikkia yrityksiä laatimaan työperäistä stressiä koskevat yrityksen toimintaperiaatteet;

| 111. | pitää äärimmäisen tärkeänä varmistaa, että Euroopan elpymissuunnitelman täytäntöönpanolla pyritään poistamaan köyhyys ja sosioekonominen eriarvoisuus ja että se perustuu tehokkaaseen mekanismiin, johon sisältyy tavoitteita ja vertailuarvoja, joiden avulla voidaan mitata tarkasti saavutettua edistystä; korostaa, että Euroopan parlamentti on otettava täysimääräisesti mukaan elpymissuunnitelman etukäteis- ja jälkikäteisvalvontaan ja että kaikille sen vaaleilla valituille jäsenille on annettava virallinen rooli, jotta varmistetaan täysin demokraattinen ja avoin arviointi- ja täytäntöönpanoprosessi; |
| --- | --- |

111.

pitää äärimmäisen tärkeänä varmistaa, että Euroopan elpymissuunnitelman täytäntöönpanolla pyritään poistamaan köyhyys ja sosioekonominen eriarvoisuus ja että se perustuu tehokkaaseen mekanismiin, johon sisältyy tavoitteita ja vertailuarvoja, joiden avulla voidaan mitata tarkasti saavutettua edistystä; korostaa, että Euroopan parlamentti on otettava täysimääräisesti mukaan elpymissuunnitelman etukäteis- ja jälkikäteisvalvontaan ja että kaikille sen vaaleilla valituille jäsenille on annettava virallinen rooli, jotta varmistetaan täysin demokraattinen ja avoin arviointi- ja täytäntöönpanoprosessi;

o

o o

| 112. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

112.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

1

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

2

(3)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

3

(4)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 11.

4

(5)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 8.

5

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0176.

6

(7)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 19.

7

(8)  EUVL C 482, 23.12.2016, s. 31.

8

(9)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 93.

9

(10)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 164.

10

(11)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 156.

11

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

12

(13)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 88.

13

(14)  https://www.ituc-csi.org/ituc-global-rights-index-2019

14

(15)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/sdg_01_41/default/table?lang=en

15

(16)  Household Finance and Consumption Network, ”The Household Finance and Consumption Survey: Results from the 2017 wave”, ECB Statistics Paper Series No 36, maaliskuu 2020, s. 25. https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpsps/ecb.sps36~0245ed80c7.en.pdf?bd73411fbeb0a33928ce4c5ef2c5e872

16

(17)  Household Finance and Consumption Network, ”The Household Finance and Consumption Survey: Wave 2017 – Statistical tables”, kesäkuu 2020, s. 5. https://www.ecb.europa.eu/home/pdf/research/hfcn/HFCS_Statistical_Tables_Wave_2017.pdf?656f4e10de45c91c3c882840e9174eac

17

(18)  https://www.europarl.europa.eu/news/fi/headlines/society/20200227STO73519/gender-pay-gap-in-europe-facts-and-figures-infographic

18

(19)  Tasoitus on tilastollinen menetelmä, jonka avulla voidaan vertailla perusjoukkoja ottamalla huomioon erot eri tekijöiden (toimiala, ikä, ammatti jne.) jakautumisessa näiden perusjoukkojen välillä. Tasoittamaton sukupuolten palkkaero lasketaan naisten ja miesten keskimääräisten tuntiansioiden suhteellisena erona. Se tarjoaa yksinkertaisen indikaattorin palkkaeroista, minkä vuoksi poliittiset päätöksentekijät käyttävät sitä paljon. Tasoittamaton sukupuolten palkkaero kattaa kuitenkin sekä mahdollisen naisten ja miesten välisen palkkasyrjinnän, joka johtuu ”eri palkan maksamisesta samasta työstä”, että naisten ja miesten tyypillisissä piirteissä työmarkkinoilla olevien erojen vaikutuksen.

19

https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/report-gender-pay-gap-eu-countries_october2018_en_0.pdf.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20181017-1?inheritRedirect=true

20

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Gender_pay_gap_statistics#Gender_pay_gap_much_lower_for_young_employees

21

(22)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-eu-minorities-survey-roma-selected-findings_fi.pdf

22

(23)  http://ergonetwork.org/2020/04/eu-recovery-plan-the-case-of-roma/

23

(24)  Elämänlaatu on ihmisten hyvinvoinnin käsite, jota mitataan sosiaalisilla indikaattoreilla eikä niinkään tuloja ja tuotantoa koskevilla määrällisillä indikaattoreilla (lähde: Eurostat).

24

lähde

(25)  Aineellisella puutteella tarkoitetaan sitä, että kotitaloudella ei ole varaa selviytyä yllättävistä menoista (eikä niinkään valintaa olla maksamatta niitä) tai varaa viikon lomaan vuodessa kodin ulkopuolella, lihaa, kanaa tai kalaa sisältävään ateriaan joka toinen päivä, asunnon lämmitykseen tai kestohyödykkeiden, kuten pesukoneen tai väritelevision, hankintaan. Vakavalla aineellisella puutteella puolestaan tarkoitetaan sitä, että kotitaloudella ei ole varaa vähintään neljään seuraavista yhdestätoista: lainanlyhennysten tai vuokran maksu, kaasu-, sähkö- ja vesilasku, osamaksuerät tai muut lainat, viikon loma vuodessa, lihaa, kanaa tai vastaavaa proteiinin lähdettä sisältävä ateria joka toinen päivä, yllättävät menot, puhelin (myös matkapuhelin), väritelevisio, pesukone, auto tai lämmitys (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Quality_of_life_indicators_-_material_living_conditions#General_overview).

25

(26)  Indikaattori ”erittäin alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa asuvat henkilöt” on määritelty niiden henkilöiden lukumääräksi, jotka asuvat kotitaloudessa, jossa työikäiset aikuiset työskentelivät alle 20 prosenttia työskentelypotentiaalistaan edellisten 12 kuukauden aikana. Kotitalouden työssäkäyntiaste on niiden kuukausien kokonaismäärä, jotka kaikki työikäiset kotitalouden jäsenet ovat työskennelleet tulojen viitevuoden aikana, suhteessa niiden kuukausien kokonaismäärään, jotka samat kotitalouden jäsenet olisivat teoriassa voineet työskennellä samalla ajanjaksolla. Työikäinen aikuinen on 18–59-vuotias henkilö, lukuun ottamatta 18–24-vuotiaita opiskelijoita. Indikaattoria laskettaessa jätetään kokonaan laskuista kotitaloudet, joihin kuuluu vain lapsia, alle 25-vuotiaita opiskelijoita ja/tai vähintään 60-vuotiaita henkilöitä.

26

(27)  Eurofound, ”In-work poverty in the EU”, 5. syyskuuta 2017.

27

(28)  Määriteltynä työaikadirektiivissä (EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9).

28

(29)  Eurofound, ”In-work poverty in the EU”, 5. syyskuuta 2017.

29

(30)  https://ec.europa.eu/energy/content/introduction-5_en

30

(31)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Digital_economy_and_society_statistics_-_households_and_individuals

31

(32)  Kotitalous määritellään elinoloja koskevien tutkimusten yhteydessä kodinhoitoyksiköksi tai sosiaaliseksi yksiköksi, joka toimii yhteisin järjestelyin, käyttää tulojaan ja täyttää päivittäiset tarpeensa yhdessä ja asuu yhdessä. Kotitalouteen kuuluu joko yksi yksin asuva henkilö tai ryhmä ihmisiä, jotka eivät välttämättä ole sukulaisia keskenään, jotka asuvat samassa osoitteessa ja taloudessa ja syövät yhdessä vähintään yhden aterian päivässä tai joilla on yhteinen olohuone.

32

(33)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578

33

(34)  Eurostat, ”EU statistics on income and living conditions (EU-SILC) methodology – 2011 intergenerational transmission of disadvantages” (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/EU_statistics_on_income_and_living_conditions_(EU-SILC)_methodology_-_2011_intergenerational_transmission_of_disadvantages).

34

(35)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Quality_of_life_indicators_-_material_living_conditions#General_overview

35

(36)  Niiden henkilöiden osuus, jotka asuvat kotitaloudessa, jossa asumiskustannukset yhteensä (asumistuet pois luettuna) ovat yli 40 prosenttia kotitalouden käytettävissä olevasta kokonaistulosta (asumistuet pois luettuna).

36

(37)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Housing_statistics#Housing_affordability

37

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tessi163/default/table?lang=en

38

(39)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/agenda/briefing/2020-01-13/11/housing-urgent-action-needed-to-address-homelessness-in-europe

39

(40)  https://www.feantsa.org/public/user/Resources/magazine/2019/Spring/Homeless_in_Europe_magazine_-_Spring_2019.pdf; https://www.feantsa.org/en/news/2020/07/23/fifth-overview-of-housing-exclusion-in-europe-2020

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20190122-1?inheritRedirect=true

41

(42)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tessi012/default/table?lang=en

42

(43)  OECD, Visser (2016) ICTWSS-tietokanta.

43

https://www.etuc.org/en/document/etuc-reply-first-phase-consultation-social-partners-under-article-154-tfeu-possible-action, s. 6, nro 15.

(44)  Eurofound, ”Industrial relations: Developments 2015-2019”, 11. joulukuuta 2020.

44

(45)  https://www.ituc-csi.org/IMG/pdf/2019-06-ituc-global-rights-index-2019-report-en-2.pdf

45

(46)  OECD, ”Negotiating Our Way Up: Collective Bargaining in a Changing World of Work”, 18. marraskuuta 2019, kuvio 3.10, s. 125.

46

(47)  Van den Berg, A., Grift, Y., van Witteloostuijn, A., ”The effect of employee workplace representation on firm performance: a cross-country comparison within Europe”, Research Paper 2013-008, ACED 2013-016, Antwerpenin yliopisto, huhtikuu 2013.

47

(48)  https://www.europarl.europa.eu/news/fi/headlines/society/20200604STO80506/parlamentti-vaatii-eu-lle-kunnianhimoista-vammaisstrategiaa

48

(49)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/pdfscache/34425.pdf

49

(50)  Tasa-arvoindeksi 2019.

50

(51)  https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/empl/dv/empl20141120-wss-people-disabilities-/empl20141120-wss-people-disabilities-en.pdf

51

(52)  Eurostat, Statistics Explained, ”Europe 2020 indicators – poverty and social exclusion”, 11. kesäkuuta 2020 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Europe_2020_indicators_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=394836).

52

(53)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId=en&newsId=9378

53

(54)  Eurofound, ”In-work poverty in the EU”, 5. syyskuuta 2017.

54

(55)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_peps04/default/table?lang=en

55

(56)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Minimum_wage_statistics

56

(57)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Minimum_wage_statistics#Minimum_wages_expressed_in_purchasing_power_standards

57

(58)  Eurofound, ”Minimum wages in 2020: Annual review”, 4. kesäkuuta 2020.

58

(59)  ETUI, Benchmarking Working Europe 2019, luku ”Labour market and social developments”, 2019.

59

https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId=en&newsId=9378

(60)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/587285/IPOL_STU(2016)587285_EN.pdf

60

(61)  Eurofound, ”In-work poverty in the EU”, 5. syyskuuta 2017 (https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/in-work-poverty-in-the-eu).

61

(62)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200511-1

62

(63)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200511-1

63

(64)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18001en.pdf

64

(65)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18001en.pdf

65

(66)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20190517-1

66

(67)  Eurofound, Living, Working and COVID-19 dataset, 28. syyskuuta 2020 (http://eurofound.link/covid19data).

67

(68)  Eurofound, Living, Working and COVID-19 dataset, 28. syyskuuta 2020 (http://eurofound.link/covid19data).

68

(69)  https://www.worldbank.org/en/topic/poverty/brief/projected-poverty-impacts-of-COVID-19

69

(70)  Employment and Social Developments in Europe 2019 (https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8219).

70

(71)  Eläkkeitä koskevan tyypillisen kolmipilarisen lähestymistavan ”ensimmäinen pilari” koostuu julkisista lakisääteisistä eläkkeistä, joita valtio hallinnoi ja jotka rahoitetaan yleensä sosiaalivakuutusmaksuilla ja/tai yleisillä verotuloilla ei-rahastoivan eläkejärjestelmän mukaisesti. Lähde: EPRS, ”European Union pension systems: adequate and sustainable?”, marraskuu 2015.

71

(72)  Ks. Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. marraskuuta 2015 epätasa-arvoisuuden ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämisestä (EUVL C 366, 27.10.2017, s. 19), ja poliittiset suuntaviivat Euroopan komissiolle (2019–2024), joissa todetaan seuraavaa: ”Jokaisen hädänalaisen lapsen tukemiseksi aion luoda eurooppalaisen lapsitakuun Euroopan parlamentin ehdottaman idean pohjalta”.

72

(73)  ”Kunnianhimoisempi unioni: Ohjelma Euroopalle” – Poliittiset suuntaviivat Euroopan komissiolle (2019–2024).

73

(74)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1152, annettu 20. kesäkuuta 2019, avoimista ja ennakoitavista työehdoista Euroopan unionissa (EUVL L 186, 11.7.2019, s. 105).

74

(75)  Kohtuullisten mukautusten tarjoaminen on yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan EU:n direktiivin (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16) ja YK:n vammaisyleissopimuksen 5 artiklan mukainen velvoite.

75

(76)  Komission työohjelman 2021 (COM(2020)0690) liitteet, toimintapoliittinen tavoite nro 9 osiossa ”Euroopan digitaalinen valmius”.

76

(77)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1158, annettu 20. kesäkuuta 2019, vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79).

77

(78)  Päätöslauselma 30. tammikuuta 2020 sukupuolten palkkaerosta, 2 kohta (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0025).

78

(79)  Strategian mukaan komission olisi pitänyt esittää palkka-avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä vuoden 2020 loppuun mennessä.

79

(80)  Tällaisia ovat esimerkiksi tytäryhtiöiden (tai postilaatikkoyritysten) käyttöönotto ja/tai työvoiman vuokrausyritysten perustaminen jäsenvaltioissa, joissa palkat ovat alhaisemmat, ainoastaan lähetettyjen työntekijöiden käyttämiseksi paikallisten työntekijöiden palkkaamisen sijaan.

80

(81)  Säädetty avoimista ja ennakoitavista työehdoista Euroopan unionissa 20. kesäkuuta 2019 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1152 (EUVL L 186, 11.7.2019, s. 105).

81

(82)  Näitä vetoomuksia ovat muun muassa 0240/18, 0328/18, 0365/18, 0374/18, 0396/18, 0419/18, 0829/2018, 0897/2018, 1161/2018, 0290/19, 0310/2019, 0335/2019, 0579/19, 0624/19, 0652/19, 0683/2019, 0737/2019, 1017/19, 1045/2019, 1241/2019, 1318/2019 ja 0036/2020.

82

(83)  Näitä vetoomuksia ovat muun muassa 1378/2013, 0019/2016, 0020/2016, 0021/2016, 0099/2017, 1162/2017, 0110/2018 ja 0335/2019.

83

(84)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1054, annettu 15. heinäkuuta 2020, asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse vuorokautista ja viikoittaista enimmäisajoaikaa, vähimmäistaukoja sekä vuorokautisia ja viikoittaisia lepoaikoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ajopiirtureilla tapahtuvasta paikannuksesta (EUVL L 249, 31.7.2020, s. 1).

84

(85)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa, 28. lokakuuta 2020 (COM(2020)0682).

85

(86)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa, 28. lokakuuta 2020 (COM(2020)0682).

86

(87)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26. helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26. helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26. helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

87

(88)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/54/EY, annettu 18. syyskuuta 2000, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21).

88

(89)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29. huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50).

89

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/82 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/82

---

P9_TA(2021)0045

Covid-19-pandemian vaikutus nuoriin ja urheiluun

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 covid-19-pandemian vaikutuksesta nuoriin ja urheiluun (2020/2864(RSP))

(2021/C 465/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (1),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä (2),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (3),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (4),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen koulutuksen tulevaisuudesta covid-19-kriisin yhteydessä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen koulutuksen tulevaisuudesta covid-19-kriisin yhteydessä (5),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen covid-19-pandemian vaikutuksista nuoriin ja urheiluun (O-000074/2020 – B9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen covid-19-pandemian vaikutuksista nuoriin ja urheiluun (O-000074/2020 – B9-0005/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että kansainvälisen työjärjestön mukaan (6) meneillään oleva covid-19-pandemia koettelee nuoria suhteettoman ankarasti ja he todennäköisesti kärsivät vakavista kielteisistä ja pitkäaikaisista vaikutuksista heidän taloudelliseen tilanteeseensa, terveyteensä ja hyvinvointiinsa, mukaan lukien koulutuksen ja vapaaehtoistoiminnan mahdollisuuksien puute heidän kehityksensä kannalta ratkaisevassa vaiheessa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kansainvälisen työjärjestön mukaan (6) meneillään oleva covid-19-pandemia koettelee nuoria suhteettoman ankarasti ja he todennäköisesti kärsivät vakavista kielteisistä ja pitkäaikaisista vaikutuksista heidän taloudelliseen tilanteeseensa, terveyteensä ja hyvinvointiinsa, mukaan lukien koulutuksen ja vapaaehtoistoiminnan mahdollisuuksien puute heidän kehityksensä kannalta ratkaisevassa vaiheessa;

| B. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutus nuorisotyötä ja vapaaehtoistoimintaa koskevien EU:n nuoriso- ja koulutusohjelmien toimintaan, kansallisiin koulutusjärjestelmiin, työllisyyteen ja tuloihin sekä kansalaisvapauksiin pahentaa eriarvoisuutta, kuten käy ilmi OECD:n tilastoista, jotka osoittavat, että vain noin puolet koululaisista pystyy hyödyntämään opetussuunnitelmaa lähes kokonaan tai kokonaan huolimatta maiden pyrkimyksistä tarjota verkko-oppimisratkaisuja; ottaa huomioon, että tämä tilanne tekee digitaalisen kuilun seurauksista vakavampia ja haittaa tarvittavien digitaalisten taitojen kehittämistä ja että mahdollisuus hyödyntää koulujen opetussuunnitelmia ei aina tarkoita, että vaikeuksissa olevat opiskelijat voisivat oppia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutus nuorisotyötä ja vapaaehtoistoimintaa koskevien EU:n nuoriso- ja koulutusohjelmien toimintaan, kansallisiin koulutusjärjestelmiin, työllisyyteen ja tuloihin sekä kansalaisvapauksiin pahentaa eriarvoisuutta, kuten käy ilmi OECD:n tilastoista, jotka osoittavat, että vain noin puolet koululaisista pystyy hyödyntämään opetussuunnitelmaa lähes kokonaan tai kokonaan huolimatta maiden pyrkimyksistä tarjota verkko-oppimisratkaisuja; ottaa huomioon, että tämä tilanne tekee digitaalisen kuilun seurauksista vakavampia ja haittaa tarvittavien digitaalisten taitojen kehittämistä ja että mahdollisuus hyödyntää koulujen opetussuunnitelmia ei aina tarkoita, että vaikeuksissa olevat opiskelijat voisivat oppia;

| C. | ottaa huomioon, että nuoret ovat olleet keskeisellä sijalla vastaamassa covid-19-pandemiasta johtuviin yhteisöjensä tarpeisiin sellaisten solidaarisuuteen perustuvien toimien avulla, jotka ulottuvat tiedotuskampanjoiden johtamisesta etulinjan toimintaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen osana ja muihin vapaaehtoishankkeisiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että nuoret ovat olleet keskeisellä sijalla vastaamassa covid-19-pandemiasta johtuviin yhteisöjensä tarpeisiin sellaisten solidaarisuuteen perustuvien toimien avulla, jotka ulottuvat tiedotuskampanjoiden johtamisesta etulinjan toimintaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen osana ja muihin vapaaehtoishankkeisiin;

| D. | ottaa huomioon, että pandemian kielteiset vaikutukset ovat niin kauaskantoisia, että ne ovat entisestään kaventaneet kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia jäsenvaltioissa eri puolilla Eurooppaa ja että monia nuorisotyö- ja urheilujärjestöjä uhkaa toiminnan lopettaminen, mikä vaikuttaisi kielteisesti eurooppalaisen ja kansainvälisen yhteistyön vakiintuneisiin rakenteisiin ja rajoittaisi merkittävästi kansalaisvaikuttamista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että pandemian kielteiset vaikutukset ovat niin kauaskantoisia, että ne ovat entisestään kaventaneet kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia jäsenvaltioissa eri puolilla Eurooppaa ja että monia nuorisotyö- ja urheilujärjestöjä uhkaa toiminnan lopettaminen, mikä vaikuttaisi kielteisesti eurooppalaisen ja kansainvälisen yhteistyön vakiintuneisiin rakenteisiin ja rajoittaisi merkittävästi kansalaisvaikuttamista;

| E. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian psykososiaaliset vaikutukset vaikuttavat nuorten mielenterveyteen ja vuorovaikutuskykyyn sekä välittömien että pitkän aikavälin tekijöiden vuoksi; ottaa huomioon, että vapaa-ajan toiminnan puute ja sosiaaliset rajoitteet vaikuttavat suhteettomasti vammaisiin lapsiin ja nuoriin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian psykososiaaliset vaikutukset vaikuttavat nuorten mielenterveyteen ja vuorovaikutuskykyyn sekä välittömien että pitkän aikavälin tekijöiden vuoksi; ottaa huomioon, että vapaa-ajan toiminnan puute ja sosiaaliset rajoitteet vaikuttavat suhteettomasti vammaisiin lapsiin ja nuoriin;

| F. | katsoo, että covid-19-pandemialla on ollut tuhoisa vaikutus urheiluun ja siihen liittyviin aloihin ja toimialoihin; katsoo, että taloudellinen vaikutus ammattilaisurheiluun on ollut valtava, sillä tulot ovat romahtaneet, koska monet tapahtumat kaikilla tasoilla on täytynyt perua tai järjestää ilman katsojia; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että covid-19-pandemialla on ollut tuhoisa vaikutus urheiluun ja siihen liittyviin aloihin ja toimialoihin; katsoo, että taloudellinen vaikutus ammattilaisurheiluun on ollut valtava, sillä tulot ovat romahtaneet, koska monet tapahtumat kaikilla tasoilla on täytynyt perua tai järjestää ilman katsojia;

| G. | katsoo, että pandemian jatkuva vaikutus puoliammatti- ja ruohonjuuritason urheiluun ja vapaa-ajan toimintaan on tuhoisaa, sillä monet urheiluseurat ovat ennestään uhanalaisia, koska ne ovat luonnostaan voittoa tavoittelemattomia ja toimivat enimmäkseen vapaaehtoiselta pohjalta ja toimivat näin ollen ilman taloudellisia reservejä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että pandemian jatkuva vaikutus puoliammatti- ja ruohonjuuritason urheiluun ja vapaa-ajan toimintaan on tuhoisaa, sillä monet urheiluseurat ovat ennestään uhanalaisia, koska ne ovat luonnostaan voittoa tavoittelemattomia ja toimivat enimmäkseen vapaaehtoiselta pohjalta ja toimivat näin ollen ilman taloudellisia reservejä;

| H. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian rajoitukset ja riittävien mahdollisuuksien puute säännölliseen harjoitteluun fyysistä kontaktia edellyttävissä lajeissa haittaavat urheilijoiden kehitystä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian rajoitukset ja riittävien mahdollisuuksien puute säännölliseen harjoitteluun fyysistä kontaktia edellyttävissä lajeissa haittaavat urheilijoiden kehitystä;

| I. | ottaa huomioon, että urheilu on tärkeä talouden ala, jonka osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 2,12 prosenttia ja kokonaistyöllisyydestä 2,72 prosenttia ja joka työllistää arviolta 5,67 miljoonaa ihmistä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että urheilu on tärkeä talouden ala, jonka osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 2,12 prosenttia ja kokonaistyöllisyydestä 2,72 prosenttia ja joka työllistää arviolta 5,67 miljoonaa ihmistä;

| J. | ottaa huomioon, että urheilulla on tärkeitä yhteiskunnallisia tehtäviä, kuten sosiaalisen osallisuuden, integraation, yhteenkuuluvuuden ja arvojen, muun muassa keskinäisen kunnioituksen ja ymmärryksen, solidaarisuuden, monimuotoisuuden ja tasa-arvon, sukupuolten tasa-arvo mukaan luettuna, edistäminen; ottaa huomioon, että urheilu ja siihen liittyvä vapaaehtoistoiminta voivat parantaa erityisesti nuorten fyysistä ja mielenterveyttä ja työllistettävyyttä sekä auttaa ohjaamaan nuoria pois väkivallasta, mukaan lukien sukupuoleen perustuva väkivalta, rikollisuudesta ja huumeiden käytöstä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että urheilulla on tärkeitä yhteiskunnallisia tehtäviä, kuten sosiaalisen osallisuuden, integraation, yhteenkuuluvuuden ja arvojen, muun muassa keskinäisen kunnioituksen ja ymmärryksen, solidaarisuuden, monimuotoisuuden ja tasa-arvon, sukupuolten tasa-arvo mukaan luettuna, edistäminen; ottaa huomioon, että urheilu ja siihen liittyvä vapaaehtoistoiminta voivat parantaa erityisesti nuorten fyysistä ja mielenterveyttä ja työllistettävyyttä sekä auttaa ohjaamaan nuoria pois väkivallasta, mukaan lukien sukupuoleen perustuva väkivalta, rikollisuudesta ja huumeiden käytöstä;

Nuoriso

| 1. | pitää huolestuttavana, että koska nuorten työmarkkinat ovat erityisen herkkiä taloussykleille ja -kriiseille, meneillään olevan pandemian seuraukset vaikuttavat jyrkemmin nuorten työllisyyteen, mikä pahentaa negatiivisia suuntauksia alalla, jolle on leimallista pitkälti epävakaat, matalapalkkaiset ja osa-aikaiset työt, joiden oikeudellinen suoja ja sosiaaliturvanormit ovat heikompia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa meneillään olevan pandemian erityisen akuuttia vaikutusta työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin (NEET-nuoret) ja korostaa tarvetta puuttua haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien nuorten kohtaamiin ongelmiin; korostaa, että on otettava huomioon huomattavat sukupuolten väliset erot suhteessa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osuuteen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että vaikutukset ovat kohdistuneet eniten työvoimavaltaisiin aloihin, joille on usein ominaista alhainen palkka, kuten tukku- ja vähittäismyynti tai majoitus-, matkailu- ja ravitsemuspalvelut, jotka tyypillisesti työllistävät vähän koulutettuja nuoria työntekijöitä ja työssä käyviä opiskelijoita; panee merkille, että nuorisotyöttömyys ja köyhyys ovat lisääntyneet tasaisesti pandemian puhkeamisen jälkeen; katsoo, että on todennäköistä, että nuorisotyöttömyys kasvaa edelleen lyhyellä aikavälillä ja voi pitkällä aikavälillä pysyä pandemiaa edeltävän tason yläpuolella; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet nuorten työllisyyteen kohdistuvien katastrofaalisten vaikutusten torjumiseksi, myös makrotalouspolitiikalla (finanssi- ja rahapolitiikka), jolla ohjataan julkisia menoja rekrytointitukiin tai nuorisotakuisiin työpaikkojen säilyttämistä ja luomista sekä nuorten täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevien räätälöityjen järjestelmien tukemiseen sekä sellaisiin talouden aloihin kohdistuviin investointeihin, joilla on potentiaalia ottaa vastaan nuoria työnhakijoita, tarjoamalla laadukkaita työpaikkoja sekä kunnollisia työ- ja palkkaehtoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa vapaaehtoistyön roolista nuorten elämän- ja työtaitojen kehittämisessä; katsoo, että taloudellisesti tuettu vapaaehtoistoiminta voi auttaa työttömiä nuoria selviytymään covid-19-kriisin aiheuttamasta talouden häiriöstä ja samalla edistämään yhteiskuntaa ja saamaan arvokasta kokemusta, joka helpottaa heidän siirtymistään pitkäaikaiseen säännölliseen työhön; katsoo, että Euroopan solidaarisuusjoukot voivat auttaa nuoria eurooppalaisia laajentamaan mahdollisuuksiaan paikallisen todellisuuden ulkopuolelle; kehottaa tässä yhteydessä komissiota antamaan selkeitä ja yhdenmukaisia ohjeita ohjelmien täytäntöönpanosta kriisitilanteissa ja poistamaan osallistumisen esteitä, jotka johtuvat muun muassa rahoituksen joustamattomuudesta, rahoituksen vähentämisestä, viisumien myöntämisen lisärajoituksista kumppanimaista tuleville vapaaehtoistyöntekijöille sekä siitä, että nuorten oikeudellista asemaa vapaaehtoisina ei ole varmistettu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen, taiteen, urheilun, vapaaehtoistyön ja sosiaalisen toiminnan keskeistä asemaa nuorten osallistumisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja välineinä, joilla voi olla merkittävä vaikutus paikallisiin yhteisöihin ja jotka voivat auttaa kohtaamaan monia tämän päivän yhteiskunnallisia haasteita; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että Eurooppa-neuvoston olisi 21. heinäkuuta 2020 aikaansaadun sopimuksen myötä pitänyt tukea kunnianhimoisemmin nuoria sukupolvia – Euroopan tulevaisuutta – muun muassa lisäämällä nuorille kohdistettua tukea elpymissuunnitelmissa osoittamalla 10 prosenttia koulutukseen ja kohdentamalla 20 prosenttia Euroopan digitaalistrategiaan ja digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseen; korostaa tässä yhteydessä, että alakohtaiset ohjelmat, jotka keskittyvät suoraan nuorisoon, kuten Erasmus+, Euroopan solidaarisuusjoukot, nuorisotakuu ja lapsitakuu, tai jotka voivat tukea siirtymistä oikeudenmukaisempaan ja sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävämpään Eurooppaan, on otettava käyttöön siten, että niiden koko potentiaali voidaan hyödyntää, koska niiden kunnianhimoiset tavoitteet uhkaavat jäädä saavuttamatta, mikä olisi suuri pettymys nuorille ja tuleville sukupolville; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että meneillään oleva pandemia on kärjistänyt digitaalista kuilua EU:ssa, ja korostaa siksi, että on kiireellisesti edistettävä digitaalista lukutaitoa kaikille ja kannustettava käyttämään, tunnustamaan ja validoimaan laajasti vaihtoehtoja, mukaan lukien arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen mahdollisuudet, kuten verkko- ja digitaalinen oppiminen ja koulutus; kehottaa erityisesti keskittymään voimakkaasti nuoriin opiskelijoihin, jotka ovat kärsineet tulojen menetyksestä teknisessä koulutuksessa, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevässä koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa, ja tukemaan heitä sekä kehittämään ja käyttämään laajasti laadukkaita digitaalisia välineitä, opetus- ja oppimismateriaaleja ja -sisältöjä, jotta voidaan estää koulutuksen keskeyttäminen ja varmistaa sujuva ja tehokas siirtyminen koulusta työelämään; korostaa, että covid-19-pandemian erityisestä tilanteesta huolimatta on tärkeää ylläpitää henkilökohtaista oppimista sen varmistamiseksi, että ketään ei jätetä jälkeen, eikä etenkään pieniä lapsia, haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä ja vaikeasta sosioekonomisesta taustasta lähtöisin olevia nuoria, joilla ei ole teknisiä mahdollisuuksia tai taitoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään investointeja digitaalisiin ratkaisuihin ja lukutaitoon käytännön taitojen, osaamisen ja pätevyyksien kehittämiseksi, asettamaan digitaalisen lukutaidon kaikkien saataville ja edistämään riippumattomien, monikielisten, osallistavien ja maksuttomien verkko-opiskeluvälineiden kehittämistä digitaalisten taitojen ja osaamisen yleisen tason parantamiseksi osana digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman (2021-–-2027) täytäntöönpanoa; korostaa tarvetta kehittää opettajien, kouluttajien, rehtoreiden, vanhempien ja johtajien osaamista, jotta voidaan parantaa verkko-, etä- ja sulautuvan oppimisen tarjontaa keskittymällä erityisesti taitojen kehittämisohjelmiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on huolissaan siitä, että covid-19-kriisi on lisännyt nuorten ahdistusta ja pelkoa, mikä uhkaa vaikuttaa merkittävästi heidän elämäänsä ja siirtymiseen koulusta työelämään; kehottaa käyttämään laajasti räätälöityjä mielenterveyspalveluja, psykososiaalista tukea ja urheilutoimintaa joko itsenäisinä tai modulaarisina toimenpiteinä sekä lisäämään henkisen hyvinvoinnin tukea oppilaitoksissa, jotta varmistetaan, ettei pandemialla ole pitkäaikaisia psykologisia vaikutuksia; korostaa pandemian vaikutusta vammaisiin nuoriin sekä maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuviin nuoriin ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota tämän ryhmän tarpeisiin mukauttamalla käytettävissä olevia tukitoimenpiteitä ja palveluja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa ottamaan eri toimintalohkoilla käyttöön oikeuksiin perustuvan lähestymistavan, joka perustuu syrjimättömyyden ja tasa-arvon periaatteisiin, jotta voidaan puuttua niihin moninaisiin syrjinnän muotoihin, joita nuoret kohtaavat covid-19-kriisin aikana, ja muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten nuorten, heikommista lähtökohdista tulevien nuorten, perheväkivallan vaarassa olevien nuorten, nuorten maahanmuuttajien ja pakolaisten sekä hlbtiq+-yhteisön nuorten tukemiseksi ja suojelemiseksi tarvitaan erityistä lähestymistapaa; korostaa, että on tärkeää saada maksutta laadukasta tietoa covid-19-pandemiasta kokonaisuudessaan ja mukautettuna nuorten tarpeisiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että urheilu- ja nuorisotyötoiminta kaikessa moninaisuudessaan on erityisen riskialtista kaikkialla Euroopassa, mikä johtaa kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumiseen, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla ylläpidetään rakenteita ja varmistetaan tarjonnan monipuolisuus nuorison ja urheilun aloilla; muistuttaa, että paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja työmarkkinaosapuolten on osallistuttava tiiviisti nuoria sekä nuoriso- ja urheilujärjestöjä tukevien ratkaisujen täytäntöönpanoon; korostaa järjestäytyneiden urheilu- ja nuorisojärjestöjen merkitystä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta; |
| --- | --- |

12.

Urheilu

| 13. | on syvästi huolissaan urheilualalle mahdollisesti aiheutuvista pysyvistä vahingoista paitsi talouden ja työllisyyden myös koko yhteiskunnan kannalta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että urheilu ja liikunta ovat erityisen tärkeitä pandemian aiheuttamissa olosuhteissa, koska ne vahvistavat fyysistä ja henkistä palautumiskykyä; pitää myönteisenä, että tietojen mukaan sulkutoimet ovat johtaneet siihen, että jotkut ihmiset harrastavat tiettyjä yksilöurheilulajeja useammin ja aktiivisemmin; on toisaalta huolissaan sulkutoimien aikana havaitusta monien nuorten liikunnan puutteesta ja sen mahdollisista seurauksista kansanterveydelle; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että eurooppalainen urheilumalli on säilytettävä ja sitä on edistettävä, sillä solidaarisuus, oikeudenmukaisuus ja arvoihin perustuva lähestymistapa ovat entistä tärkeämpiä urheilualan elpymisen ja ruohonjuuritason urheilun selviytymisen kannalta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että urheilu edistää ja opettaa keskinäisen kunnioituksen ja ymmärryksen, solidaarisuuden, monimuotoisuuden, oikeudenmukaisuuden, yhteistyön ja kansalaistoiminnan kaltaisia arvoja ja edistää yhteenkuuluvuutta ja maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamista; korostaa, että urheilu ei tunne rajoja ja yhdistää ihmisiä, jotka edustavat erilaisia sosioekonomisia ja etnisiä taustoja; katsoo, että erityisesti ruohonjuuritason urheilulla on keskeinen rooli muita heikommassa asemassa olevien, haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ja vammaisten henkilöiden sosiaalisen osallisuuden edistämisessä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota vahvistamaan osallisuutta urheilun avulla ja tutkimaan uusia keinoja sen vaikutuksen ja kattavuuden maksimoimiseksi; kehottaa lisäämään tukea pienituloisille perheille, jotta heidän lapsensa voivat osallistua urheiluun ja muuhun vapaa-ajan toimintaan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tähdentää, että vammaisilla on huomattavia taloudellisia ja organisatorisia haasteita urheilun harrastamisessa sekä ruohonjuuritason toiminnan että ammattiurheilun suhteen ja että nämä haasteet ovat pahentuneet covid-19-pandemian aikana, ja kehottaa siksi komissiota puuttumaan tähän ongelmaan erityisesti tulevassa vammaisstrategiassaan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että covid-19-pandemialla on tuhoisia vaikutuksia koko urheilualalle kaikilla tasoilla, erityisesti urheilujärjestöjen ja -seurojen, liigojen, kuntosalien ja -keskusten, urheilijoiden, valmentajien, muun henkilöstön sekä urheiluun liittyvän liiketoiminnan osalta, mukaan lukien urheilutapahtumien järjestäjät ja urheilumedia; katsoo, että siirtyminen elpymiseen on haastavaa, ja korostaa kohdennettujen avustustoimien tarvetta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että EU:n kriisin johdosta hyväksymien yleisten elvytysvälineiden on autettava tukemaan urheilualaa lyhyellä aikavälillä, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalliset tukivarat, rakennerahastot sekä kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat hyödyttävät urheilualaa sen erityispiirteistä ja organisaatiorakenteista huolimatta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa kaikille urheilulajeille suunnattujen pelastuspakettien merkitystä; korostaa, että vaikka katsojamääriltään suurimmat urheilulajit ovat usein kärsineet eniten taloudellisista vaikutuksista, niiden ei pitäisi olla ainoita, jotka voivat saada taloudellista tukea tai jotka asetetaan etusijalle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | katsoo, että nykyinen rahoitustuki ei ehkä ole riittävää, ja kehottaa komissiota tutkimaan kaikkia mahdollisia keinoja tarjota kohdennettua lisätukea sekä amatööriurheilulle että ammattilaisurheilulle koko alan elinkelpoisuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan yleisesti urheilualan ja erityisesti ruohonjuuritason urheilun elpymistä ja kriisinsietokykyä sellaisten saatavilla olevien EU:n ohjelmien avulla, joihin ala on tukikelpoinen, mukaan lukien Erasmus+-ohjelma ja Euroopan solidaarisuusjoukot, ja varmistamaan, että urheilulla on täydet mahdollisuudet hyödyntää elpymis- ja palautumistukivälinettä, Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa ja EU4Health-ohjelmaa; korostaa, että urheilun sisällyttäminen asiaa koskeviin säännöksiin ja kaikkien kansallisen tason hakuprosessin esteiden poistaminen ovat tässä suhteessa avainasemassa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti covid-19-pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia urheiluun kaikissa jäsenvaltioissa ja kehittämään tämän arvioinnin tulosten perusteella eurooppalaisen lähestymistavan haasteisiin vastaamiseksi ja mahdollisten seurausten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan jäsennellysti ja järjestelmällisesti parhaita käytäntöjä kriisin vaikutuksista urheiluun ja analysoimaan järjestelmällisesti tietoja urheiluun osallistumisesta ja covid-19-pandemian vaikutuksista; pitää hyödyllisenä tutkia urheiluharrastuksen uusien muotojen kehittämistä tilanteissa, jotka edellyttävät lähikontaktien välttämistä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että laaja-alaista monialaista yhteistyötä tarvitaan kiireellisesti, jotta voidaan vastata covid-19-pandemian seurauksena urheilualalla esiin tulleisiin haasteisiin; korostaa tässä yhteydessä, että yhteistyötä olisi edelleen kannustettava kaikilla tasoilla, myös kaikilla urheilun ja siihen liittyvän yrityssektorin ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien tasoilla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että digitaalisten ratkaisujen, kuten urheilusovellusten, käyttö on lisääntynyt kriisin aikana; katsoo, että urheilualan digitalisoinnin jatkuminen lisää sen selviytymiskykyä mahdollisissa tulevissa kriiseissä; kehottaa kehittämään digitaalisia välineitä urheilutoiminnan rahoittamiseksi pandemian aikana; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota koordinoimaan kaikkia covid-19-pandemian urheilulle aiheuttamien seurausten lieventämiseksi toteutettuja toimenpiteitä asiaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa neuvostoa asettamaan tulevassa EU:n urheilualan työsuunnitelmassa etusijalle toimenpiteet ja toimet, joiden tarkoituksena on auttaa alaa selviytymään pandemian seurauksista lyhyellä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää pandemian kehittymisen aikana tarpeellisena käydä koordinoitua vuoropuhelua eurooppalaisten ja kansainvälisten urheiluliittojen ja jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan keskustella mahdollisuuksista jatkaa turvallisesti suuria kansainvälisiä urheilutapahtumia ja -kilpailuja; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota pyrkimään koordinoituun lähestymistapaan urheilun seuraamisesta stadioneilla, matkustusrajoituksista ja covid-19-testauksesta, jotta yleiseurooppalaiset urheilukilpailut voidaan suunnitella ja järjestää vastuullisesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä dopingin ehkäisyn tehostamiseksi covid-19-rajoitusten aikana ja niiden jälkeen, jotta urheilijoiden terveyttä ja reilua peliä edistettäisiin eurooppalaisessa urheilussa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että vaikutukset ovat kohdistuneet eri urheilulajeihin eri tavoin ja että tietyissä urheilulajeissa, pienemmissä seuroissa, alempien tasojen kilpailuissa ja ruohonjuuritason toiminnassa niistä ollut haittaa erityisesti siksi, että toiminta on taloudellisesti riippuvaista pienistä sponsoreista tai urheilijoiden omasta panostuksesta; korostaa, että amatööriurheilu on ammattilaisurheilun perusta, sillä pienet ruohonjuuritason urheiluseurat edistävät merkittävästi nuorten urheilijoiden kehitystä ja toimivat enimmäkseen vapaaehtoispohjalta; korostaa solidaarisuuden merkitystä eurooppalaisessa urheiluyhteisössä eri urheilulajeissa ja niiden sisällä ja kehottaa lisäämään tukea vähemmistöurheilulle ja ruohonjuuritason urheilulle, kun otetaan huomioon taloudelliset vaikeudet niiden toiminnan jatkamisessa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että covid-19-pandemian rajoitukset ja riittävien mahdollisuuksien puute säännölliseen harjoitteluun fyysistä kontaktia edellyttävissä lajeissa ovat haitanneet urheilijoiden kehitystä; katsoo, että kisajärjestäjille, valmentajille ja urheilijoille itselleen olisi tiedotettava pitkäaikaisen intensiivisen harjoittelun puutteen mahdollisista seurauksista; pyytää urheilulaitoksia ja -järjestöjä tekemään yhteistyötä sellaisten hankkeiden ja käsitteiden tukemiseksi, joissa keskitytään menetettyjen valmiuksien palauttamiseen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että areenat ja stadionit ovat urheilu- ja kulttuuriekosysteemien sosiaalisen rakenteen ytimessä yhteiskunnissamme; toteaa, että tilojen uudelleen avaamisen mahdollistaminen on olennaisen tärkeää kansalaistemme terveyden ja hyvinvoinnin sekä talouden elpymisen kannalta sekä nyt että tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0183.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0239.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0267.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0282.

(6)  Global report: Youth & COVID-19: Impacts on jobs, education, rights and mental well-being, 11. elokuuta 2020.

---

Torstai 11. helmikuuta 2021

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/87

---

P9_TA(2021)0050

EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2019/2202(INI))

(2021/C 465/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 8 artiklan ja V osaston, erityisesti sen 21, 22, 36, 37 ja 49 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) viidennen osan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 8 artiklan ja V osaston, erityisesti sen 21, 22, 36, 37 ja 49 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) viidennen osan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus ja joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2017, sekä siihen liittyvän assosiaatio-ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus ja joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2017, sekä siihen liittyvän assosiaatio-ohjelman,

| — | ottaa huomioon Ukrainan kansalaisia koskevan viisumivapaan matkustusjärjestelmän voimaantulon 11. kesäkuuta 2017 sen seurauksena, että Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttivat neuvoston asetusta (EY) N:o 539/2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ukrainan kansalaisia koskevan viisumivapaan matkustusjärjestelmän voimaantulon 11. kesäkuuta 2017 sen seurauksena, että Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttivat neuvoston asetusta (EY) N:o 539/2001,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1806 luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1806 luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (1),

| — | ottaa huomioon aiemmat Ukrainaa koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Ukrainan kanssa tehdyn EU:n assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2) ja 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista / pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppasopimuksista (3) sekä 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat Ukrainaa koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Ukrainan kanssa tehdyn EU:n assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2) ja 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista / pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppasopimuksista (3) sekä 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta (4),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston antamat raportit Ukrainasta ja erityisesti syyskuussa 2020 annetun 30. raportin Ukrainan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston antamat raportit Ukrainasta ja erityisesti syyskuussa 2020 annetun 30. raportin Ukrainan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 19. kesäkuuta 2020 esittämän kertomuksen ihmisoikeustilanteesta Krimin autonomisessa tasavallassa ja Sevastopolin kaupungissa Ukrainassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 19. kesäkuuta 2020 esittämän kertomuksen ihmisoikeustilanteesta Krimin autonomisessa tasavallassa ja Sevastopolin kaupungissa Ukrainassa,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2019 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen valmisteluasiakirjan Ukrainan assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta (SWD(2019)0433), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2019 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen valmisteluasiakirjan Ukrainan assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta (SWD(2019)0433),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 pidetyssä EU:n ja Ukrainan 22. huippukokouksessa annetun yhteisen lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 pidetyssä EU:n ja Ukrainan 22. huippukokouksessa annetun yhteisen lausuman,

| — | ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen, itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin ja Ukrainan muiden kansalaisyhteiskunnan edustajien suositukset ja toimet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen, itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin ja Ukrainan muiden kansalaisyhteiskunnan edustajien suositukset ja toimet,

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2019 pidetyn EU:n ja Ukrainan parlamentaarisen assosiaatiovaliokunnan kokouksen loppulausuman ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2019 pidetyn EU:n ja Ukrainan parlamentaarisen assosiaatiovaliokunnan kokouksen loppulausuman ja suositukset,

| — | ottaa huomioon Ukrainassa 31. maaliskuuta ja 21. huhtikuuta 2019 järjestettyihin presidentinvaaleihin sekä 21. heinäkuuta 2019 järjestettyihin ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin liittyneiden vaalitarkkailuvaltuuskuntien päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ukrainassa 31. maaliskuuta ja 21. huhtikuuta 2019 järjestettyihin presidentinvaaleihin sekä 21. heinäkuuta 2019 järjestettyihin ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin liittyneiden vaalitarkkailuvaltuuskuntien päätelmät,

| — | ottaa huomioon, että Ukrainalle maksettiin 500 miljoonan euron laina 29. toukokuuta 2020 osana komission neljättä makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Ukrainalle maksettiin 500 miljoonan euron laina 29. toukokuuta 2020 osana komission neljättä makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmaa,

| — | ottaa huomioon EU:n käyttöönottamat ennennäkemättömät avustuspaketit, joilla autetaan naapurimaita covid-19-pandemian torjumisessa, ja erityisesti 1,2 miljardin euron pitkäaikaiset lainat, jotka myönnettiin Ukrainalle erittäin suotuisin ehdoin 25. toukokuuta 2020 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2020/701 makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä laajentumis- ja naapuruuskumppaneille covid-19-pandemian yhteydessä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n käyttöönottamat ennennäkemättömät avustuspaketit, joilla autetaan naapurimaita covid-19-pandemian torjumisessa, ja erityisesti 1,2 miljardin euron pitkäaikaiset lainat, jotka myönnettiin Ukrainalle erittäin suotuisin ehdoin 25. toukokuuta 2020 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2020/701 makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä laajentumis- ja naapuruuskumppaneille covid-19-pandemian yhteydessä (5),

| — | ottaa huomioon 31. lokakuuta 2019 annetun Nato–Ukraina-komission yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. lokakuuta 2019 annetun Nato–Ukraina-komission yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2017 julkaistun Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission viidennen maakohtaisen seurantakertomuksen ja kesäkuussa 2020 julkaistut Ukrainaa koskevat päätelmät vuoden 2017 suositusten täytäntöönpanon tilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2017 julkaistun Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission viidennen maakohtaisen seurantakertomuksen ja kesäkuussa 2020 julkaistut Ukrainaa koskevat päätelmät vuoden 2017 suositusten täytäntöönpanon tilasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean jäsenvaltioille antaman suosituksen (6) toimenpiteistä seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen hyväksymät normit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean jäsenvaltioille antaman suosituksen (6) toimenpiteistä seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen hyväksymät normit,

| — | ottaa huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) vaalitarkkailuvaltuuskunnan 21. heinäkuuta 2019 antaman loppuraportin Ukrainan ennenaikaisista parlamenttivaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) vaalitarkkailuvaltuuskunnan 21. heinäkuuta 2019 antaman loppuraportin Ukrainan ennenaikaisista parlamenttivaaleista,

| — | ottaa huomioon Transparency International -järjestön laatiman vuoden 2019 korruptioindeksin, jossa Ukraina on sijalla 126 kaikkiaan 180 arvioidusta maasta ja alueesta (ensimmäinen on paras sija), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Transparency International -järjestön laatiman vuoden 2019 korruptioindeksin, jossa Ukraina on sijalla 126 kaikkiaan 180 arvioidusta maasta ja alueesta (ensimmäinen on paras sija),

| — | ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen sekä 5. marraskuuta 1992 annetun alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen sekä 5. marraskuuta 1992 annetun alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission antaman lausunnon ukrainan kielen tukemista valtion kielenä koskevasta laista ja lausunnon opetusta koskevan 5. syyskuuta 2017 annetun lain määräyksistä, jotka koskevat valtion kielen, vähemmistökielen ja muiden kielten käyttöä opetuksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission antaman lausunnon ukrainan kielen tukemista valtion kielenä koskevasta laista ja lausunnon opetusta koskevan 5. syyskuuta 2017 annetun lain määräyksistä, jotka koskevat valtion kielen, vähemmistökielen ja muiden kielten käyttöä opetuksessa,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 10. joulukuuta 2020 antaman lausunnon Ukrainan perustuslakituomioistuimesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 10. joulukuuta 2020 antaman lausunnon Ukrainan perustuslakituomioistuimesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0219/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0219/2020),

| A. | katsoo, että assosiaatiosopimus sekä pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus muodostavat Euroopan unionin ja Ukrainan suhteiden kulmakiven poliittisen assosiaation ja taloudellisen yhdentymisen perusteella sekä luovat etenemissuunnitelman uudistuksille, joiden täysimääräisen toteuttamisen olisi katsottava antavan mahdollisuuden jatkuvaan lähentymiseen unioniin ja johtavan asteittaiseen yhdentymiseen unionin sisämarkkinoihin sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen potentiaalin ja etujen täysimääräiseen hyödyntämiseen; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että assosiaatiosopimus sekä pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus muodostavat Euroopan unionin ja Ukrainan suhteiden kulmakiven poliittisen assosiaation ja taloudellisen yhdentymisen perusteella sekä luovat etenemissuunnitelman uudistuksille, joiden täysimääräisen toteuttamisen olisi katsottava antavan mahdollisuuden jatkuvaan lähentymiseen unioniin ja johtavan asteittaiseen yhdentymiseen unionin sisämarkkinoihin sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen potentiaalin ja etujen täysimääräiseen hyödyntämiseen;

| B. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 49 artiklan nojalla Ukrainalla on mahdollisuus EU:hun yhdentymiseen ja se voi hakea unionin jäsenyyttä sillä edellytyksellä, että se noudattaa kaikkia Kööpenhaminan kriteereitä ja demokratian periaatteita, kunnioittaa perusvapauksia, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä noudattaa oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 49 artiklan nojalla Ukrainalla on mahdollisuus EU:hun yhdentymiseen ja se voi hakea unionin jäsenyyttä sillä edellytyksellä, että se noudattaa kaikkia Kööpenhaminan kriteereitä ja demokratian periaatteita, kunnioittaa perusvapauksia, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä noudattaa oikeusvaltioperiaatetta;

| C. | toteaa, että EU:n ja Ukrainan välisessä 22. huippukokouksessa tunnustettiin Ukrainan pyrkimykset liittyä EU:hun, suhtauduttiin myönteisesti Ukrainan EU-myönteiseen valintaan ja annettiin tunnustusta Ukrainan saavuttamalle huomattavalle edistykselle uudistusprosessissaan ja suhtauduttiin myönteisesti assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanossa saavutettuihin tuloksiin ja pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen menestykseen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EU:n ja Ukrainan välisessä 22. huippukokouksessa tunnustettiin Ukrainan pyrkimykset liittyä EU:hun, suhtauduttiin myönteisesti Ukrainan EU-myönteiseen valintaan ja annettiin tunnustusta Ukrainan saavuttamalle huomattavalle edistykselle uudistusprosessissaan ja suhtauduttiin myönteisesti assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanossa saavutettuihin tuloksiin ja pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen menestykseen;

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 Ukrainassa käytiin sekä presidentin- että parlamenttivaalit monimutkaisessa tilanteessa ja että Ukrainaa olisi kiitettävä vaaliprosessia ja siitä seurannutta rauhanomaista ja hallittua vallansiirtoa koskevasta toiminnastaan tänä aikana; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 Ukrainassa käytiin sekä presidentin- että parlamenttivaalit monimutkaisessa tilanteessa ja että Ukrainaa olisi kiitettävä vaaliprosessia ja siitä seurannutta rauhanomaista ja hallittua vallansiirtoa koskevasta toiminnastaan tänä aikana;

| E. | ottaa huomioon, että 25. lokakuuta 2020 pidetyt valtakunnalliset paikallisvaalit olivat toinen koe, jolla mitattiin demokratian kehitystä, ja mahdollisuus jatkaa demokratian vahvistamista; ottaa huomioon, että 25. lokakuuta 2020 järjestettäviä paikallisvaaleja edeltävän, käynnissä olevan vaalikampanjan aikana vaalilakia on yritetty muuttaa ja että selkeiden toimenpiteiden puute covid-19-tilanteeseen vastaamiseksi on edelleen merkittävä huolenaihe, kun otetaan huomioon uusien turvallista äänestystä koskevien normien hyväksyminen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 25. lokakuuta 2020 pidetyt valtakunnalliset paikallisvaalit olivat toinen koe, jolla mitattiin demokratian kehitystä, ja mahdollisuus jatkaa demokratian vahvistamista; ottaa huomioon, että 25. lokakuuta 2020 järjestettäviä paikallisvaaleja edeltävän, käynnissä olevan vaalikampanjan aikana vaalilakia on yritetty muuttaa ja että selkeiden toimenpiteiden puute covid-19-tilanteeseen vastaamiseksi on edelleen merkittävä huolenaihe, kun otetaan huomioon uusien turvallista äänestystä koskevien normien hyväksyminen;

| F. | ottaa huomioon, että rajoitettua vaalitarkkailua suorittava ODIHRin valtuuskunta luonnehti Ukrainassa 25. lokakuuta 2020 pidettyjä paikallisvaaleja erityisen merkittäviksi johtuen vastikään toteutetuista hallinnon hajauttamisuudistuksista, joissa paikallishallinnolle siirrettiin huomattavat valtuudet ja resurssit, sekä totesi, että vaaliprosessi sujui yleensä rauhallisesti ja oli hyvin organisoitu ja avoin, että enimmäkseen menettelyjä noudatettiin ja että kaiken kaikkiaan Ukrainan keskusvaalilautakunta oli noudattanut kaikkia lakisääteisiä määräaikoja ja toiminut puolueettomasti, avoimesti ja läpinäkyvästi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että rajoitettua vaalitarkkailua suorittava ODIHRin valtuuskunta luonnehti Ukrainassa 25. lokakuuta 2020 pidettyjä paikallisvaaleja erityisen merkittäviksi johtuen vastikään toteutetuista hallinnon hajauttamisuudistuksista, joissa paikallishallinnolle siirrettiin huomattavat valtuudet ja resurssit, sekä totesi, että vaaliprosessi sujui yleensä rauhallisesti ja oli hyvin organisoitu ja avoin, että enimmäkseen menettelyjä noudatettiin ja että kaiken kaikkiaan Ukrainan keskusvaalilautakunta oli noudattanut kaikkia lakisääteisiä määräaikoja ja toiminut puolueettomasti, avoimesti ja läpinäkyvästi;

| G. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunta ja vaaliasiantuntijat ovat ilmoittaneet, että paikalliset puoluejärjestöt, ehdokkaat ja vaalilautakuntien jäsenet eivät ole voineet valmistautua asianmukaisesti ehdokkaiden rekisteröintiin, koska vaalilaki hyväksyttiin välittömästi ennen vaaliprosessia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunta ja vaaliasiantuntijat ovat ilmoittaneet, että paikalliset puoluejärjestöt, ehdokkaat ja vaalilautakuntien jäsenet eivät ole voineet valmistautua asianmukaisesti ehdokkaiden rekisteröintiin, koska vaalilaki hyväksyttiin välittömästi ennen vaaliprosessia;

| H. | ottaa huomioon, että ylhäältä alaspäin suuntautuvien valvontamekanismien käyttöönotto soveltamalla imperatiivisen mandaatin periaatetta toteuttamalla sekä puolueiden ehdokaslistojen kytkeminen vähintään 10 000 äänestäjään heikentää vaalien demokraattista luonnetta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ylhäältä alaspäin suuntautuvien valvontamekanismien käyttöönotto soveltamalla imperatiivisen mandaatin periaatetta toteuttamalla sekä puolueiden ehdokaslistojen kytkeminen vähintään 10 000 äänestäjään heikentää vaalien demokraattista luonnetta;

| I. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunta arvosteli päätöstä olla järjestämättä vaaleja 18 paikallisyhteisössä hallituksen valvonnassa olevilla alueilla Donetskin ja Luhanskin oblastissa ilman selkeää perustetta tälle siviili- ja sotilashallinnon tekemälle päätökselle, joka tosiasiallisesti riistää äänioikeuden näissä yhteisöissä asuvilta 475 000 äänestäjältä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunta arvosteli päätöstä olla järjestämättä vaaleja 18 paikallisyhteisössä hallituksen valvonnassa olevilla alueilla Donetskin ja Luhanskin oblastissa ilman selkeää perustetta tälle siviili- ja sotilashallinnon tekemälle päätökselle, joka tosiasiallisesti riistää äänioikeuden näissä yhteisöissä asuvilta 475 000 äänestäjältä;

| J. | toteaa, että erityisesti vuoden 2019 toisella puoliskolla lainsäädäntötoimintaa on jatkettu erityisen määrätietoisella tavalla, jotta vaalikampanjoiden aikana luvattu uudistus voidaan toteuttaa nopeasti, mikä on tapahtunut toisinaan parlamentaarisen valvonnan ja lainsäädännön avoimuuden ja laadun kustannuksella; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että erityisesti vuoden 2019 toisella puoliskolla lainsäädäntötoimintaa on jatkettu erityisen määrätietoisella tavalla, jotta vaalikampanjoiden aikana luvattu uudistus voidaan toteuttaa nopeasti, mikä on tapahtunut toisinaan parlamentaarisen valvonnan ja lainsäädännön avoimuuden ja laadun kustannuksella;

| K. | katsoo, että vaikka Ukraina on edistynyt merkittävästi assosiaatiosopimukseen liittyvien sitoumustensa täytäntöönpanossa ja yhdentymisessä unioniin, monet aloitetuista uudistuksista on saatettava päätökseen erityisesti oikeusvaltion, hyvän hallintotavan ja korruption torjunnan aloilla; katsoo, että huomattavasta edistymisestä huolimatta laajalle levinnyt korruptio haittaa edelleen Ukrainan uudistusprosessia; ottaa huomioon, että meneillään oleva perustuslaillinen kriisi uhkaa presidentin ja Verhovna Radan kykyä toteuttaa uudistuksia; panee merkille, että oligarkit näyttävät saavan jälleen poliittista vaikutusvaltaa; ottaa huomioon, että joitakin lisätoimenpiteitä on vielä toteutettava taantumisen välttämiseksi ja niissä on keskityttävä oikeuslaitokseen; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että vaikka Ukraina on edistynyt merkittävästi assosiaatiosopimukseen liittyvien sitoumustensa täytäntöönpanossa ja yhdentymisessä unioniin, monet aloitetuista uudistuksista on saatettava päätökseen erityisesti oikeusvaltion, hyvän hallintotavan ja korruption torjunnan aloilla; katsoo, että huomattavasta edistymisestä huolimatta laajalle levinnyt korruptio haittaa edelleen Ukrainan uudistusprosessia; ottaa huomioon, että meneillään oleva perustuslaillinen kriisi uhkaa presidentin ja Verhovna Radan kykyä toteuttaa uudistuksia; panee merkille, että oligarkit näyttävät saavan jälleen poliittista vaikutusvaltaa; ottaa huomioon, että joitakin lisätoimenpiteitä on vielä toteutettava taantumisen välttämiseksi ja niissä on keskityttävä oikeuslaitokseen;

| L. | ottaa huomioon, että toteutettuja uudistuksia ei voida hyödyntää täysimääräisesti uudistusprosessin dynamiikan ja siihen liittyvien institutionaalisten haasteiden vuoksi; ottaa huomioon, että uudistuksia haittaavat myös sisäinen institutionaalinen epävakaus ja ristiriitaisuudet, selkeiden vertailuarvojen puute, heikot valmiudet, rajalliset resurssit ja ulkoiset tekijät, kuten covid-19-pandemia, sekä se, että ei ole poliittista tahtoa hyväksyä ja varmistaa oikeudellisten ja taloudellisten instituutioiden täyttä riippumattomuutta ja välttää oikeudenkäytön valikoivaa käyttöä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että toteutettuja uudistuksia ei voida hyödyntää täysimääräisesti uudistusprosessin dynamiikan ja siihen liittyvien institutionaalisten haasteiden vuoksi; ottaa huomioon, että uudistuksia haittaavat myös sisäinen institutionaalinen epävakaus ja ristiriitaisuudet, selkeiden vertailuarvojen puute, heikot valmiudet, rajalliset resurssit ja ulkoiset tekijät, kuten covid-19-pandemia, sekä se, että ei ole poliittista tahtoa hyväksyä ja varmistaa oikeudellisten ja taloudellisten instituutioiden täyttä riippumattomuutta ja välttää oikeudenkäytön valikoivaa käyttöä;

| M. | ottaa huomioon, että 31. lokakuuta 2019 annetussa Nato–Ukraina-komission yhteisessä julkilausumassa kehotetaan Ukrainaa noudattamaan kansainvälisiä velvoitteita ja sitoumuksia, kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä panemaan täysimääräisesti täytäntöön koulutuslakia käsitelleen Venetsian komission suositukset ja päätelmät; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 31. lokakuuta 2019 annetussa Nato–Ukraina-komission yhteisessä julkilausumassa kehotetaan Ukrainaa noudattamaan kansainvälisiä velvoitteita ja sitoumuksia, kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä panemaan täysimääräisesti täytäntöön koulutuslakia käsitelleen Venetsian komission suositukset ja päätelmät;

| N. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston tuoreimmassa raportissa korostetaan, että rikosoikeudellisissa menettelyissä, jotka koskevat vakavia ihmisoikeusloukkauksia, joihin Ukrainan asevoimien jäsenten väitetään syyllistyneen, ei ole edistytty, ja että Maidanin rikosten tutkinta on viivästynyt ja siinä ei ole edistytty riittävästi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston tuoreimmassa raportissa korostetaan, että rikosoikeudellisissa menettelyissä, jotka koskevat vakavia ihmisoikeusloukkauksia, joihin Ukrainan asevoimien jäsenten väitetään syyllistyneen, ei ole edistytty, ja että Maidanin rikosten tutkinta on viivästynyt ja siinä ei ole edistytty riittävästi;

| O. | panee merkille, että viimeisimmän Transparency Internationalin raportin mukaan Ukrainan korruptiotilannetta koskevat käsitykset ovat laskeneet vuoden 2017 tasolle; |
| --- | --- |

O.

panee merkille, että viimeisimmän Transparency Internationalin raportin mukaan Ukrainan korruptiotilannetta koskevat käsitykset ovat laskeneet vuoden 2017 tasolle;

| P. | toteaa, että Ukrainan kansalaiset antavat edelleen laajan tuen nykyaikaistamiselle, oligarkkien vallan rajoittamiselle, uudistuksille sekä korruption torjunnalle ja että näihin odotuksiin olisi vastattava viipymättä; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Ukrainan kansalaiset antavat edelleen laajan tuen nykyaikaistamiselle, oligarkkien vallan rajoittamiselle, uudistuksille sekä korruption torjunnalle ja että näihin odotuksiin olisi vastattava viipymättä;

| Q. | toteaa, että ennen covid-19-pandemian puhkeamista Ukrainan talous oli palautunut vakaaksi ja osoitti tyydyttävää kasvua ja työttömyyden vähentymistä, joihin vaikuttivat edistyminen assosiaatiosopimuksen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen mahdollisuuksien hyödyntämisessä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että ennen covid-19-pandemian puhkeamista Ukrainan talous oli palautunut vakaaksi ja osoitti tyydyttävää kasvua ja työttömyyden vähentymistä, joihin vaikuttivat edistyminen assosiaatiosopimuksen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen mahdollisuuksien hyödyntämisessä;

| R. | katsoo, että Ukrainan on pidettävä yllä makrotaloudellista vakautta noudattamalla Kansainväliselle valuuttarahastolle tekemiään sitoumuksia ja panemalla täytäntöön kaikki EU:n makrotaloudellista rahoitusapua koskevassa ohjelmassa sovitut keskipitkän aikavälin rakennepolitiikat sekä varmistamalla, että Ukrainan keskuspankki on vakaa ja riippumaton; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että Ukrainan on pidettävä yllä makrotaloudellista vakautta noudattamalla Kansainväliselle valuuttarahastolle tekemiään sitoumuksia ja panemalla täytäntöön kaikki EU:n makrotaloudellista rahoitusapua koskevassa ohjelmassa sovitut keskipitkän aikavälin rakennepolitiikat sekä varmistamalla, että Ukrainan keskuspankki on vakaa ja riippumaton;

| S. | katsoo, että meneillään oleva maailmanlaajuinen kriisi edellyttää koordinoitua lähestymistapaa ja poikkeuksellisia tukitoimenpidepaketteja; katsoo, että kaikkien hätätoimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia, ajallisesti rajoitettuja ja niissä on kunnioitettava perusvapauksia; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että meneillään oleva maailmanlaajuinen kriisi edellyttää koordinoitua lähestymistapaa ja poikkeuksellisia tukitoimenpidepaketteja; katsoo, että kaikkien hätätoimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia, ajallisesti rajoitettuja ja niissä on kunnioitettava perusvapauksia;

| T. | ottaa huomioon, että EU on tukenut Ukrainan kansaa covid-19-pandemian alusta lähtien ja antanut taloudellista ja aineellista tukea kahdenvälisistä ja alueellisista ohjelmista, kuten ohjelmista, joita unioni antoi Ukrainan käytettäväksi maalis–toukokuussa 2020; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että EU on tukenut Ukrainan kansaa covid-19-pandemian alusta lähtien ja antanut taloudellista ja aineellista tukea kahdenvälisistä ja alueellisista ohjelmista, kuten ohjelmista, joita unioni antoi Ukrainan käytettäväksi maalis–toukokuussa 2020;

| U. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on syventänyt Ukrainan terveydenhuoltojärjestelmän ongelmia; ottaa huomioon, että vaikka Ukrainan lainsäädännön mukaan terveydenhuolto on maksutonta, maksuttomuus ei toteudu todellisuudessa monen sairaanhoitoa hakevan maan kansalaisen kohdalla, koska Ukrainan terveysministeriön toteuttamat uudistustoimet ovat kohtuuttomasti pitkittyneet; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on syventänyt Ukrainan terveydenhuoltojärjestelmän ongelmia; ottaa huomioon, että vaikka Ukrainan lainsäädännön mukaan terveydenhuolto on maksutonta, maksuttomuus ei toteudu todellisuudessa monen sairaanhoitoa hakevan maan kansalaisen kohdalla, koska Ukrainan terveysministeriön toteuttamat uudistustoimet ovat kohtuuttomasti pitkittyneet;

| V. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi on entistäkin tärkeämpää, että humanitaarista apua annetaan edelleen ja että Etyjin erityistarkkailuoperaatiolla, YK:n virastoilla, kansalaisjärjestöillä ja Punaisen Ristin kansainvälisellä komitealla on esteetön pääsy niille alueille, jotka eivät ole hallituksen valvonnassa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi on entistäkin tärkeämpää, että humanitaarista apua annetaan edelleen ja että Etyjin erityistarkkailuoperaatiolla, YK:n virastoilla, kansalaisjärjestöillä ja Punaisen Ristin kansainvälisellä komitealla on esteetön pääsy niille alueille, jotka eivät ole hallituksen valvonnassa;

| W. | ottaa huomioon, että Ukrainan itsenäisyyttä, suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä sekä sen kykyä toteuttaa tarvittavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia heikentävät edelleen vakavasti kohdennetut disinformaatiokampanjat, kyberhyökkäykset ja muut hybridiuhat sekä maan itäosan ratkaisematon konflikti, joka johtuu Venäjän parhaillaan suuriin osiin Donetskin ja Luhanskin alueita kohdistamasta sotilaallisesta hyökkäyksestä ja miehityksestä sekä Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin jatkuvasta laittomasta miehityksestä ja liittämisestä Venäjään, mikä heikentää ihmisoikeustilannetta ja on esteenä maan vauraudelle, vakaudelle ja kasvulle; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Ukrainan itsenäisyyttä, suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä sekä sen kykyä toteuttaa tarvittavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia heikentävät edelleen vakavasti kohdennetut disinformaatiokampanjat, kyberhyökkäykset ja muut hybridiuhat sekä maan itäosan ratkaisematon konflikti, joka johtuu Venäjän parhaillaan suuriin osiin Donetskin ja Luhanskin alueita kohdistamasta sotilaallisesta hyökkäyksestä ja miehityksestä sekä Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin jatkuvasta laittomasta miehityksestä ja liittämisestä Venäjään, mikä heikentää ihmisoikeustilannetta ja on esteenä maan vauraudelle, vakaudelle ja kasvulle;

| X. | ottaa huomioon, että EU on tuominnut jyrkästi Venäjän Ukrainaan parhaillaan kohdistaman hyökkäyksen, mukaan lukien Krimin ja Sevastopolin laittoman liittämisen Venäjään Ukrainan suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden vastaisesti, ja että EU on ottanut käyttöön politiikan, jonka mukaan Venäjän toimia ei tunnusteta nyt eikä jatkossa, ja jatkaa tässä yhteydessä rajoittavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa henkilöihin ja yhteisöihin, jotka ovat osallistuneet tähän kansainvälisen oikeuden rikkomiseen; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että EU on tuominnut jyrkästi Venäjän Ukrainaan parhaillaan kohdistaman hyökkäyksen, mukaan lukien Krimin ja Sevastopolin laittoman liittämisen Venäjään Ukrainan suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden vastaisesti, ja että EU on ottanut käyttöön politiikan, jonka mukaan Venäjän toimia ei tunnusteta nyt eikä jatkossa, ja jatkaa tässä yhteydessä rajoittavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa henkilöihin ja yhteisöihin, jotka ovat osallistuneet tähän kansainvälisen oikeuden rikkomiseen;

| Y. | toteaa, että EU on edelleen sitoutunut Normandia-ryhmän, Etyjin, Ukraina-kontaktiryhmän ja Etyjin Ukrainassa toteuttaman erityistarkkailuoperaation pyrkimyksiin ja että se on tyytyväinen Ukrainan rakentavaan lähestymistapaan Normandia-ryhmässä ja Ukraina-kontaktiryhmässä, ja kehottaa Venäjää pyrkimään vastaavaan; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että EU on edelleen sitoutunut Normandia-ryhmän, Etyjin, Ukraina-kontaktiryhmän ja Etyjin Ukrainassa toteuttaman erityistarkkailuoperaation pyrkimyksiin ja että se on tyytyväinen Ukrainan rakentavaan lähestymistapaan Normandia-ryhmässä ja Ukraina-kontaktiryhmässä, ja kehottaa Venäjää pyrkimään vastaavaan;

| Z. | toteaa, että Malaysia Airlinesin lento MH17 Amsterdamista Kuala Lumpuriin, ammuttiin alas 17. heinäkuuta 2014 Donetskin alueen yllä Venäjän pyrkiessä heikentämään Ukrainan alueellista koskemattomuutta, ja että tämä johti kaikkien 298 matkustajan ja miehistön kuolemaan; ottaa huomioon, että Alankomaiden johtama yhteinen tutkintaryhmä vahvisti, että lento MH17 ammuttiin alas käyttämällä Venäjän maavoimien Kurskissa tukikohtaansa pitävän 53. ilmatorjuntaprikaatin toimittamaa BUK-ilmatorjuntajärjestelmän ohjusta; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että Malaysia Airlinesin lento MH17 Amsterdamista Kuala Lumpuriin, ammuttiin alas 17. heinäkuuta 2014 Donetskin alueen yllä Venäjän pyrkiessä heikentämään Ukrainan alueellista koskemattomuutta, ja että tämä johti kaikkien 298 matkustajan ja miehistön kuolemaan; ottaa huomioon, että Alankomaiden johtama yhteinen tutkintaryhmä vahvisti, että lento MH17 ammuttiin alas käyttämällä Venäjän maavoimien Kurskissa tukikohtaansa pitävän 53. ilmatorjuntaprikaatin toimittamaa BUK-ilmatorjuntajärjestelmän ohjusta;

| AA. | ottaa huomioon, että 9. maaliskuuta 2020 aloitettiin Alankomaiden lainsäädännön nojalla oikeudenkäynti Malaysia Airlinesin lennon MH17 alas ampumisesta syytettyä neljää pääepäiltyä vastaan, minkä mahdollisti Ukrainan yhteistyö yhteisessä tutkintaryhmässä; ottaa huomioon, että 10. heinäkuuta 2020 Alankomaat esitti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa valtiovalituksen Venäjän federaatiota vastaan sen roolista lennon MH17 alas ampumisessa; ottaa huomioon, että Venäjä painosti Ukrainaa sisällyttämään viidennen rikostutkintaan liittyvän henkilön Volodymyr Tsemahin 7. syyskuuta 2019 järjestettyyn vankienvaihtoon; ottaa huomioon, että Venäjä päätti yksipuolisesti 15. lokakuuta 2020 osallistumisensa Australian ja Alankomaiden kanssa käytyihin totuuden selvittämistä koskeviin kolmenvälisiin neuvotteluihin; ottaa huomioon, että Venäjä on jatkuvasti estänyt kaikki pyrkimykset saattaa rikoksentekijät oikeuden eteen muun muassa hylkäämällä yhteisen tutkintaryhmän tulokset, edistämällä lentoa MH17 koskevaa disinformaatiota ja käyttämällä veto-oikeuttaan YK:n turvallisuusneuvostossa estääkseen kansainvälisen tuomioistuimen perustamisen; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että 9. maaliskuuta 2020 aloitettiin Alankomaiden lainsäädännön nojalla oikeudenkäynti Malaysia Airlinesin lennon MH17 alas ampumisesta syytettyä neljää pääepäiltyä vastaan, minkä mahdollisti Ukrainan yhteistyö yhteisessä tutkintaryhmässä; ottaa huomioon, että 10. heinäkuuta 2020 Alankomaat esitti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa valtiovalituksen Venäjän federaatiota vastaan sen roolista lennon MH17 alas ampumisessa; ottaa huomioon, että Venäjä painosti Ukrainaa sisällyttämään viidennen rikostutkintaan liittyvän henkilön Volodymyr Tsemahin 7. syyskuuta 2019 järjestettyyn vankienvaihtoon; ottaa huomioon, että Venäjä päätti yksipuolisesti 15. lokakuuta 2020 osallistumisensa Australian ja Alankomaiden kanssa käytyihin totuuden selvittämistä koskeviin kolmenvälisiin neuvotteluihin; ottaa huomioon, että Venäjä on jatkuvasti estänyt kaikki pyrkimykset saattaa rikoksentekijät oikeuden eteen muun muassa hylkäämällä yhteisen tutkintaryhmän tulokset, edistämällä lentoa MH17 koskevaa disinformaatiota ja käyttämällä veto-oikeuttaan YK:n turvallisuusneuvostossa estääkseen kansainvälisen tuomioistuimen perustamisen;

| AB. | toteaa, että EU on tuominnut Venäjän irtautumisen yhteistyöstä lentoa MH17 koskevassa tutkimuksessa; toteaa, että EU on vedonnut voimakkaasti Venäjään, jotta se tekisi täysimääräistä yhteistyötä lentoa MH17 koskevissa tutkimuksissa ja oikeudenkäynneissä; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että EU on tuominnut Venäjän irtautumisen yhteistyöstä lentoa MH17 koskevassa tutkimuksessa; toteaa, että EU on vedonnut voimakkaasti Venäjään, jotta se tekisi täysimääräistä yhteistyötä lentoa MH17 koskevissa tutkimuksissa ja oikeudenkäynneissä;

| AC. | ottaa huomioon, että Itä-Ukrainan sodassa on sen alusta laskettuna kuollut noin 13 000 ihmistä, joista neljäsosa oli siviilejä, ja jopa 30 000 on haavoittunut; ottaa huomioon, että noin 1,5 miljoonaa ukrainalaista on joutunut pakenemaan kodeistaan Venäjän tukemien aseistettujen ryhmien kanssa käytävän aseellisen konfliktin vuoksi; ottaa huomioon, että Venäjä ja sen puolesta toimivat tahot ovat vanginneet satoja ukrainalaisia ja että monien muiden olinpaikka ei ole edelleenkään tiedossa; ottaa huomioon, että meneillään oleva sotilaallinen konflikti on aiheuttanut humanitaarisen kriisin, jolla on ollut tuhoisia seurauksia 4,4 miljoonalle ihmiselle, joista noin 1,5 miljoonaa on maan sisäisiä pakolaisia; ottaa huomioon, että 3,4 miljoonaa tulitaukolinjalla elävää ihmistä tarvitsee humanitaarista apua ja suojelua; toteaa, että julkisiin infrastruktuureihin kohdistuvien hyökkäysten seurauksena paikallisilla väestöryhmillä on rajallinen pääsy terveydenhuoltolaitoksiin, kouluihin sekä vesi- ja sanitaatiopalveluihin; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että Itä-Ukrainan sodassa on sen alusta laskettuna kuollut noin 13 000 ihmistä, joista neljäsosa oli siviilejä, ja jopa 30 000 on haavoittunut; ottaa huomioon, että noin 1,5 miljoonaa ukrainalaista on joutunut pakenemaan kodeistaan Venäjän tukemien aseistettujen ryhmien kanssa käytävän aseellisen konfliktin vuoksi; ottaa huomioon, että Venäjä ja sen puolesta toimivat tahot ovat vanginneet satoja ukrainalaisia ja että monien muiden olinpaikka ei ole edelleenkään tiedossa; ottaa huomioon, että meneillään oleva sotilaallinen konflikti on aiheuttanut humanitaarisen kriisin, jolla on ollut tuhoisia seurauksia 4,4 miljoonalle ihmiselle, joista noin 1,5 miljoonaa on maan sisäisiä pakolaisia; ottaa huomioon, että 3,4 miljoonaa tulitaukolinjalla elävää ihmistä tarvitsee humanitaarista apua ja suojelua; toteaa, että julkisiin infrastruktuureihin kohdistuvien hyökkäysten seurauksena paikallisilla väestöryhmillä on rajallinen pääsy terveydenhuoltolaitoksiin, kouluihin sekä vesi- ja sanitaatiopalveluihin;

| AD. | toteaa, että ihmisoikeustilanne Ukrainan itäosan miehitetyillä alueilla ja miehitetyllä Krimin niemimaalla on heikentynyt merkittävästi, että ilmaisunvapauden, uskonnonvapauden ja omistusoikeuksien loukkaamisesta, koulutukseen liittyvien ja kielellisten oikeuksien vakavista rajoituksista, tiedotusvälineiden väärinkäytöstä ja pakottamisesta Venäjän kansalaisuuden ottamiseen on tullut järjestelmällistä ja että perusihmisoikeudet ja perusvapaudet eivät ole taattuja; katsoo, että miehitetyn Krimin vallan itselleen antaneet viranomaiset häiritsevät edelleen Krimin tataareja ja ovat nostaneet kymmeniä tekaistuja syytteitä terrorismista; ottaa huomioon, että Ukrainan kansalaisvapauksien keskuksen arvion mukaan vähintään 94:ä Ukrainan kansalaista on vainottu poliittisista syistä Krimillä tai Venäjällä, ja heistä 71 on Krimin tataareja, mukaan lukien Marlen Akkuv, Memet Beljalov, Timur Ibragimov, Seiran Salijev, Server Mustafajev, Server Zekirjajev ja Edem Senev, jotka tuomittiin syyskuussa 2020 13–19 vuoden vankeusrangaistukseen; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että ihmisoikeustilanne Ukrainan itäosan miehitetyillä alueilla ja miehitetyllä Krimin niemimaalla on heikentynyt merkittävästi, että ilmaisunvapauden, uskonnonvapauden ja omistusoikeuksien loukkaamisesta, koulutukseen liittyvien ja kielellisten oikeuksien vakavista rajoituksista, tiedotusvälineiden väärinkäytöstä ja pakottamisesta Venäjän kansalaisuuden ottamiseen on tullut järjestelmällistä ja että perusihmisoikeudet ja perusvapaudet eivät ole taattuja; katsoo, että miehitetyn Krimin vallan itselleen antaneet viranomaiset häiritsevät edelleen Krimin tataareja ja ovat nostaneet kymmeniä tekaistuja syytteitä terrorismista; ottaa huomioon, että Ukrainan kansalaisvapauksien keskuksen arvion mukaan vähintään 94:ä Ukrainan kansalaista on vainottu poliittisista syistä Krimillä tai Venäjällä, ja heistä 71 on Krimin tataareja, mukaan lukien Marlen Akkuv, Memet Beljalov, Timur Ibragimov, Seiran Salijev, Server Mustafajev, Server Zekirjajev ja Edem Senev, jotka tuomittiin syyskuussa 2020 13–19 vuoden vankeusrangaistukseen;

| AE. | toteaa, että Ukraina on maailman lehdistönvapautta vuonna 2020 mittaavan indeksin (World Press Freedom Index) mukaan sijalla 96; ottaa huomioon, että Ukraina on hyväksynyt useita uudistuksia, muun muassa tiedotusvälineiden omistuksen avoimuutta koskevan lain, mutta katsoo, että tarvitaan paljon enemmän, jotta oligarkkien tiukkaa otetta tiedotusvälineistä saadaan hellitettyä, toimituksellista riippumattomuutta voidaan kannustaa ja rankaisemattomuutta toimittajiin kohdistuvista väkivaltarikoksista voidaan torjua; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että Ukraina on maailman lehdistönvapautta vuonna 2020 mittaavan indeksin (World Press Freedom Index) mukaan sijalla 96; ottaa huomioon, että Ukraina on hyväksynyt useita uudistuksia, muun muassa tiedotusvälineiden omistuksen avoimuutta koskevan lain, mutta katsoo, että tarvitaan paljon enemmän, jotta oligarkkien tiukkaa otetta tiedotusvälineistä saadaan hellitettyä, toimituksellista riippumattomuutta voidaan kannustaa ja rankaisemattomuutta toimittajiin kohdistuvista väkivaltarikoksista voidaan torjua;

| AF. | panee merkille, että Ukrainan tiedotusvälineet ovat oligarkkisten tiedotusvälineiden omistajien voimakkaan vaikutuksen alaisia ja että tiedotusvälineiden työntekijät, erityisesti korruptiota ja petoksia tutkivat toimittajat, kohtaavat jatkuvasti väkivallan, pelottelun ja kuoleman uhkaa, kuten toimittaja Vadym Komarovin tapauksessa vuonna 2019, ja toteaa, että heidän työtään usein estetään rajoittamalla tietojen saatavuutta ja harjoittamalla oikeudellista painostusta, kuten Bihus.infoon kohdistuvassa rikosoikeudenkäynnissä, ja esimerkiksi tietoverkkohyökkäyksiä; |
| --- | --- |

AF.

panee merkille, että Ukrainan tiedotusvälineet ovat oligarkkisten tiedotusvälineiden omistajien voimakkaan vaikutuksen alaisia ja että tiedotusvälineiden työntekijät, erityisesti korruptiota ja petoksia tutkivat toimittajat, kohtaavat jatkuvasti väkivallan, pelottelun ja kuoleman uhkaa, kuten toimittaja Vadym Komarovin tapauksessa vuonna 2019, ja toteaa, että heidän työtään usein estetään rajoittamalla tietojen saatavuutta ja harjoittamalla oikeudellista painostusta, kuten Bihus.infoon kohdistuvassa rikosoikeudenkäynnissä, ja esimerkiksi tietoverkkohyökkäyksiä;

| AG. | ottaa huomioon, että Ukrainalla on sukupuolten eriarvoisuuteen liittyviä merkittäviä ongelmia; toteaa, että tasa-arvo lain edessä ei merkitse todellista tasa-arvoa, vaan käytännössä naiset kohtaavat edelleen suuria esteitä erityisesti työpaikalla; ottaa huomioon, että Maailman talousfoorumin vuoden 2018 globaalissa tasa-arvoindeksissä Ukraina on 149 maan joukossa sijalla 65; ottaa huomioon, että tuloeroja koskevan indikaattorin mukaan Ukrainassa naiset ansaitsevat miesten sataa dollaria kohti vain 63,1 dollaria; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että Ukrainalla on sukupuolten eriarvoisuuteen liittyviä merkittäviä ongelmia; toteaa, että tasa-arvo lain edessä ei merkitse todellista tasa-arvoa, vaan käytännössä naiset kohtaavat edelleen suuria esteitä erityisesti työpaikalla; ottaa huomioon, että Maailman talousfoorumin vuoden 2018 globaalissa tasa-arvoindeksissä Ukraina on 149 maan joukossa sijalla 65; ottaa huomioon, että tuloeroja koskevan indikaattorin mukaan Ukrainassa naiset ansaitsevat miesten sataa dollaria kohti vain 63,1 dollaria;

| AH. | ottaa huomioon, että hlbti-ihmiset ja feministiaktivistit joutuvat jatkuvasti vihapuheen ja väkivaltaisten hyökkäysten kohteeksi ja että romanit joutuvat valtion ja paikallisviranomaisten sekä tiedotusvälineiden syrjivän kielenkäytön ja vihapuheen kohteeksi; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että hlbti-ihmiset ja feministiaktivistit joutuvat jatkuvasti vihapuheen ja väkivaltaisten hyökkäysten kohteeksi ja että romanit joutuvat valtion ja paikallisviranomaisten sekä tiedotusvälineiden syrjivän kielenkäytön ja vihapuheen kohteeksi;

| AI. | ottaa huomioon, että lainvalvojat ovat useaan otteeseen kieltäytyneet tutkimasta hlbti-henkilöiden, erityisesti Pride-mielenosoittajien, tekemiä rikosilmoituksia viharikoksista tai vihapuheesta, koska rikoslaissa ei ole säännöksiä, joiden perusteella voidaan nostaa syyte vihaan tai väkivaltaan yllyttämisestä seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin perusteella; ottaa huomioon, että ECRI on suositellut rikoslain muuttamista niin, että se kattaa tällaiset perusteet ja että niitä pidetään raskauttavina olosuhteina; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että lainvalvojat ovat useaan otteeseen kieltäytyneet tutkimasta hlbti-henkilöiden, erityisesti Pride-mielenosoittajien, tekemiä rikosilmoituksia viharikoksista tai vihapuheesta, koska rikoslaissa ei ole säännöksiä, joiden perusteella voidaan nostaa syyte vihaan tai väkivaltaan yllyttämisestä seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin perusteella; ottaa huomioon, että ECRI on suositellut rikoslain muuttamista niin, että se kattaa tällaiset perusteet ja että niitä pidetään raskauttavina olosuhteina;

| AJ. | toteaa, että parlamentti panee merkille Ukrainan viranomaisten johtajuuden ja poliittisen tahdon tarjota riittävä suoja kansallisille Pride-paraateille; ottaa huomioon, että hlbti-henkilöihin kohdistuu edelleen yleisesti vihapuhetta ja viharikoksia eikä poliisin suojelua ole aina saatavilla, minkä osoittivat väkivaltaiset hyökkäykset Kiovan Priden aikana, jossa osallistujat eivät voineet täysin nauttia yleisestä oikeudestaan rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja saada samalla suojaa väkivaltaa vastaan; |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että parlamentti panee merkille Ukrainan viranomaisten johtajuuden ja poliittisen tahdon tarjota riittävä suoja kansallisille Pride-paraateille; ottaa huomioon, että hlbti-henkilöihin kohdistuu edelleen yleisesti vihapuhetta ja viharikoksia eikä poliisin suojelua ole aina saatavilla, minkä osoittivat väkivaltaiset hyökkäykset Kiovan Priden aikana, jossa osallistujat eivät voineet täysin nauttia yleisestä oikeudestaan rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja saada samalla suojaa väkivaltaa vastaan;

| AK. | ottaa huomioon, että assosiaatiosopimuksessa / pitkälle menevässä ja laaja-alaisessa vapaakauppasopimuksessa pyrittiin lähentämään Ukrainan kansallista lainsäädäntöä ja kansallisia normeja EU:n normeihin, myös sosiaalialalla; toteaa, että näistä assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen sitoumuksista huolimatta täytäntöönpano sosiaalialalla ei ole edelleenkään tyydyttävää; ottaa huomioon, että Ukraina on ratifioinut tärkeimmät kansainväliset välineet, mutta ei ole vieläkään pannut niitä täytäntöön; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että assosiaatiosopimuksessa / pitkälle menevässä ja laaja-alaisessa vapaakauppasopimuksessa pyrittiin lähentämään Ukrainan kansallista lainsäädäntöä ja kansallisia normeja EU:n normeihin, myös sosiaalialalla; toteaa, että näistä assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen sitoumuksista huolimatta täytäntöönpano sosiaalialalla ei ole edelleenkään tyydyttävää; ottaa huomioon, että Ukraina on ratifioinut tärkeimmät kansainväliset välineet, mutta ei ole vieläkään pannut niitä täytäntöön;

| AL. | toteaa, että huolimatta assosiaatiosopimuksen mukaisista velvoitteista ja ammattiliittojen hallitukselle esittämistä lukuisista kehotuksista toteuttaa tarvittavat toimenpiteet työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun edistämiseksi, kolmikantaneuvottelujen käsite ei periaatteessa edelleenkään toimi; ottaa huomioon, että kansallinen kolmikantainen talous- ja sosiaalineuvosto (NTSEC) on yli vuosikymmen perustamisensa jälkeen edelleen heikko ja tehoton, eikä sillä ole todellista vaikutusta työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun, vaan se kärsii jatkuvasti henkilöstöpulasta ja toiminnan epäjohdonmukaisesta koordinoinnista; ottaa huomioon, että oikeusministeriön vuonna 2019 rekisteröimistä 177:stä Ukrainan ammattiliitosta vain kolmannekselle annettiin mahdollisuus osallistua työehtosopimusneuvotteluihin; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että huolimatta assosiaatiosopimuksen mukaisista velvoitteista ja ammattiliittojen hallitukselle esittämistä lukuisista kehotuksista toteuttaa tarvittavat toimenpiteet työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun edistämiseksi, kolmikantaneuvottelujen käsite ei periaatteessa edelleenkään toimi; ottaa huomioon, että kansallinen kolmikantainen talous- ja sosiaalineuvosto (NTSEC) on yli vuosikymmen perustamisensa jälkeen edelleen heikko ja tehoton, eikä sillä ole todellista vaikutusta työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun, vaan se kärsii jatkuvasti henkilöstöpulasta ja toiminnan epäjohdonmukaisesta koordinoinnista; ottaa huomioon, että oikeusministeriön vuonna 2019 rekisteröimistä 177:stä Ukrainan ammattiliitosta vain kolmannekselle annettiin mahdollisuus osallistua työehtosopimusneuvotteluihin;

Yhteiset arvot ja yleiset periaatteet

| 1. | toteaa, että assosiaatiosopimus sekä pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus merkitsevät EU:n ja Ukrainan yhteistä pyrkimystä siirtyä kohti poliittista assosiaatiota ja taloudellista yhdentymistä ja että ne voivat muodostaa alustavan suunnitelman uudistuksille, ja korostaa niiden äärimmäisen suurta merkitystä erityisesti näinä poikkeusaikoina; kehottaa panemaan sopimuksen täysimääräisesti täytäntöön ja hyödyntämään sen tarjoamia mahdollisuuksia; kehottaa lisäksi Ukrainan viranomaisia pitämään sen täytäntöönpanoa ensisijaisena huolimatta covid-19-pandemian aiheuttamista haasteista; korostaa, että Ukrainalle annettavaan EU:n apuun sovelletaan tiukkoja ehtoja, ja toistaa, että Ukrainan on osoitettava jälleen sitoutumisensa uudistuksiin ja unionin periaatteiden noudattamiseen; muistuttaa assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen päivittämisen tarpeellisuudesta, sääntelykehysten ja talouskehitystarpeiden kehityksen asianmukaisesta huomioon ottamisesta sekä seurantamekanismien vahvistamisesta; suosittaa, että EU ja Ukraina hyödyntävät assosiaatiosopimuksen tavoitteiden saavuttamista koskevaa tulevaa säännöllistä uudelleentarkastelua tutkiakseen mahdollisuuksia päivittää kauppaa koskevia ja alakohtaisia osatekijöitä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti ennennäkemättömiin avustuspaketteihin, joihin kuuluu myös unionin Ukrainalle osana Team Europe -hanketta myöntämä makrotaloudellinen rahoitusapu, jolla kumppanimaita autetaan covid-19-hätätilasta selviämiseksi; toteaa, että tämä on ratkaisevan tärkeä osoitus EU:n solidaarisuudesta ennennäkemättömän kriisin aikana; kehottaa Ukrainan viranomaisia luomaan investointeja edistävän ilmapiirin ja panemaan nopeasti täytäntöön yhteisymmärryspöytäkirjassa esitetyt EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun edellyttämät ehdot; muistuttaa Ukrainan hallitusta siitä, että 1,2 miljardin euron makrotaloudellisen rahoitusavun ensimmäisen erän maksaminen 600 miljoonan euron suuruisena joulukuussa 2020 ilman erityisiä toimintapoliittisia ehtoja oli kertaluonteinen poikkeus, joka johtui tuen kiireellisestä luonteesta, eikä sitä saa käyttää väärin sovituista uudistuksista laistamiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että Etyjin/ODIHR:n vaalitarkkailuvaltuuskunnat, joihin Euroopan parlamentti osallistui, arvioivat, että vuoden 2019 presidentin- ja parlamenttivaaleissa oli yleisesti ottaen kilpailuasetelma, niiden järjestelyt toimivat hyvin ja ne vietiin läpi tehokkaasti, mikä vahvistaa sen, että Ukraina pyrkii pitämään kiinni unionin demokraattisista arvoista, ja on erityisen merkittävää, kun otetaan huomioon Venäjän tämänhetkiset pyrkimykset horjuttaa Ukrainan vakautta; kehottaa Ukrainan viranomaisia vastaamaan Euroopan parlamentin valtuuskuntien puheenjohtajien lausunnoissa havaittuihin puutteisiin ja noudattamaan Etyjin sekä Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston vaalitarkkailuvaltuuskunnan loppuraportteihin sisältyviä suosituksia; seuraa valppaasti, missä määrin Ukrainan vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämistä koskevia demokraattisia normeja noudatetaan maan pidettyä ensimmäiset paikallisvaalit myönteisen hallinnon hajauttamista koskevan uudistuksen jälkeen; kehottaa Ukrainan hallitusta varmistamaan vapaat ja oikeudenmukaiset vaalikampanjat, joihin ei liity sopimattomia rahoitusmenetelmiä ja joissa ei ole tilaa äänten ostamiselle; korostaa, että vaalimenettelyssä ja äänestyksen toimittamisessa vaalipäivänä olisi varmistettava tiukemmat turvallisuusstandardit ja niitä varten olisi suunniteltava erityisiä turvatoimia covid-19:n leviämisen estämiseksi; panee merkille, että Ukrainan ennenaikaisten parlamenttivaalien aikana vuonna 2019 rajat yhden edustajan vaalipiireissä määriteltiin tavalla, joka ei ollut suotuisa kansallisten vähemmistöjen edustukselle; toteaa, että joillakin alueilla, kuten Transkarpatiassa, havaittiin vaalivilppiä, kuten ns. klooniehdokkaita, mikä vähensi unkarilaisen vähemmistön jäsenten mahdollisuuksia päästä parlamenttiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti joulukuussa 2019 hyväksyttyyn uuteen vaalilakiin, myös sen säännöksiin sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden oikeuksista; muistuttaa kuitenkin, että vaalilain jatkuvat muutokset käynnissä olevien vaalien aikana ovat Venetsian komission suositusten vastaisia, aiheuttavat oikeudellista epävarmuutta ja vaikuttavat kielteisesti vaalilautakuntien työhön; kehottaa Ukrainaa torjumaan edelleen laitonta kampanjointia, äänten ostamista, hallinnollisten resurssien väärinkäyttöä ja oikeudellista epävarmuutta, joka liittyy sosiaalisessa mediassa toteutettaviin kampanjoihin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vaatii, että vaalilakia olisi parannettava ja se olisi saatettava kansainvälisten normien mukaiseksi, jotta voidaan käsitellä sellaisia kysymyksiä kuin kampanjointi sosiaalisessa mediassa, kampanjamenojen avoimuus ja riippumattomien ehdokkaiden pääsy vaaliprosessiin; korostaa lisäksi, että paikallisvaaleissa on tärkeää poistaa byrokraattiset esteet äänestäjien rekisteröinniltä, kun kyse on sisäisistä pakolaisista, asettaa rahoituskatto kampanjoille ja mahdollistaa yksittäisten ehdokkaiden osallistuminen, myös harkitsemalla uudelleen suunnitelmaa käteistalletuksen käyttöönottamisesta pienillä paikkakunnilla ehdolla oleville; |
| --- | --- |

5.

Uudistukset ja institutionaalinen kehys

| 6. | korostaa demokratiaa edistävien uudistusten ja instituutioihin kohdistuvan luottamuksen merkitystä tehokkaimpina turvallisuusmekanismeina; kehottaa komissiota käyttämään olemassa olevia mekanismeja Ukrainan uudistusten täytäntöönpanon helpottamiseksi ja tukemiseksi; ehdottaa, että kehitetään ja otetaan käyttöön tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteisön kanssa laadullisia ja määrällisiä mekanismeja, joilla seurataan uudistusten täytäntöönpanoa Ukrainassa ja joihin sisältyvät myös selkeät vertailuarvot, suositukset ja ehdollisuutta koskevat periaatteet, joita käytetään parantamaan vuotuisten täytäntöönpanokertomusten – joista olisi tultava tehokkaita uudistusten ohjausvälineitä – menetelmiä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa tarvetta käyttää parannettuja ohjaus- ja raportointimekanismeja, joilla arvioidaan Ukrainan edistymistä erityisesti oikeusalan uudistuksessa, korruption torjunnassa, valtionyhtiöissä, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä ja energia-alan uudistuksissa, ja jotka liittyvät talous- ja investointitukeen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suosittaa keskittymään rajalliseen määrään painopisteitä, joihin voidaan keskittää poliittisia ponnisteluja, taloudellista tukea ja teknistä apua, jotta voidaan tehokkaasti kehittää institutionaalisia valmiuksia, joita tarvitaan uudistusten pitkän aikavälin onnistumisen varmistamiseksi lainsäädännön lisäksi myös käytännössä; tukee EU:n ja Ukrainan välisen alakohtaisen yhteistyön vahvistamista ensisijaisilla aloilla, kuten digitaalitalous, energia, ilmastonmuutos ja kauppa; suhtautuu myönteisesti Ukrainan pyrkimyksiin lähentyä EU:n digitaalisia sisämarkkinoita ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toimintalinjoja panemalla täytäntöön asiaa koskeva säännöstö; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnustaa Ukrainan ja muiden assosiaatiosopimusten / pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten allekirjoittajien assosioituneen kumppanin aseman ja kehottaa tehostamaan poliittista vuoropuhelua niiden kanssa taloudellisen yhdentymisen ja lainsäädännön yhdenmukaistamisen edistämiseksi; kehottaa EU:ta harkitsemaan ”enemmällä enemmän” -periaatteen mukaisesti, että kolmea assosioitunutta maata varten, Ukraina mukaan luettuna, luodaan tehokkaampi uudistuksia ja investointeja koskeva yhteistyöstrategia, johon liittyy ehtoja tietyillä aloilla, kuten muun muassa investointivalmiuksien kehittäminen, liikenne, energia, oikeus ja digitaalitalous, ja joka tasoittaa tietä EU:hun integroitumista koskevalle kunnianhimoiselle suunnitelmalle; kehottaa komissiota ehdottamaan vuoden 2020 loppuun mennessä Ukrainalle ja muille EU:hun assosioituneille maille, yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, yksityiskohtaista, ehdollista ja tarpeisiin sovitettua talous- ja investointisuunnitelmaa siinä yhteydessä kun vuoden 2020 lopussa vastataan covid-19-panemian seurauksiin; kehottaa lisäksi EU:n toimielimiä arvioimaan mahdollisuutta ottaa Ukraina ja muut assosioituneet maat tarkkailijoiksi SEUT 291 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) nojalla perustettujen komiteoiden menettelyihin sekä neuvoston työryhmien ja komiteoiden kokouksiin osoituksena EU:n sitoumuksesta jatkaa yhdentymistä ja vahvistaa maiden uudistussuuntautuneisuutta ja hallinnollista osaamista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannattaa assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen kattavaa tarkistamista sopimuksen määräysten mukaisesti, jotta voidaan hyödyntää täysimääräisesti sen tarjoamia mahdollisuuksia poliittiseen assosiaatioon ja taloudelliseen yhdentymiseen, mukaan lukien Ukrainan ja EU:n välisen alakohtaisen yhdentymisen tehostaminen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota parantamaan assosiaatiosopimusten / pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten laiminlyötyjä aloja tärkeillä toimintapolitiikan aloilla, kuten sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa ja terveyskriiseihin puuttumisessa, varmistaen samalla, että ne eivät ole ristiriidassa ympäristö- ja ilmastotoimien tai Euroopan vihreän kehityksen ohjelman aloitteiden kanssa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota tukemaan investointeja aloille, joilla on potentiaalia edistää kehitystä, kasvua ja kilpailukykyä EU:ssa ja jotka voisivat entisestään lujittaa talouden monipuolistumista, kuten kestävä energia ja ilmasto, digitaaliset sisämarkkinat ja kyberturvallisuus sekä liikenne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti Ukrainan edistymiseen assosiaatiosopimukseen sisältyvien sitoumustensa täyttämisessä erityisesti maatalouden, energian, pankkitoiminnan, hallinnon hajauttamisen, digitaalitalouden, ympäristön ja vaalimenettelyjen aloilla; panee kuitenkin merkille, että assosiaatiosopimuksen tarkastelumekanismin (”Pulse of the AA”) mukaan vain 37 prosenttia sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä tehtävistä saatiin päätökseen vuonna 2019 (vuonna 2018 vastaavasti 52 prosenttia); antaa tunnustusta vuoden 2019 jälkipuoliskolla toteutetuille pyrkimyksille nopeuttaa uudistuksia, mutta suosittelee, että Ukrainan instituutiot eivät pidä lainsäädäntöprosessin nopeutta etusijalla hyväksytyn lainsäädännön laatuun nähden ja korostaa, että on tärkeää jatkaa sitoumusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tässä yhteydessä, että Ukraina ei saa unohtaa, että EU:n poliittisen, teknisen ja taloudellisen tuen taso riippuu siitä, missä määrin se täyttää unionille ja sen jäsenvaltioille antamansa sitoumukset, erityisesti uudistusprosessin, ihmisoikeuksien, vähemmistöjen ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä todellisen ja tehokkaan oikeusvaltioperiaatteen luomisen osalta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti vuonna 2018 hyväksyttyyn hallituksen ja parlamentin yhteiseen etenemissuunnitelmaan ja Euroopan yhdentymisen yhteisen foorumin perustamiseen marraskuussa 2019, ja toivoo, että näillä aloitteilla tehostetaan koordinointia uudistusten suunnitteluun, hyväksymiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien eri instituutioiden välillä; kannustaa Ukrainan parlamenttia ja hallitusta käyttämään tätä välinettä tehokkaammin ja tarkastelemaan uudelleen yhteistyötään assosiaatiosopimukseen liittyvien sitoumusten täytäntöönpanossa ja lainsäädännön lähentämisessä, jotta synergioita maksimoidaan erityisesti EU:n lainsäädäntöä koskevan asiantuntemuksen ja vaatimustenmukaisuuden arviointien osalta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiittää Ukrainaa sen saavuttamasta edistyksestä julkishallinnon uudistamisessa ja korostaa, että on tärkeää olla hidastamatta edistymistä, ja katsoo, että väliaikaisissa nimityksissä covid-19-pandemian aikana tulisi edellyttää mahdollisimman pian ansioihin perustuvia rekrytointimenettelyjä; on tietoinen, että tämä on merkittävä haaste Ukrainan hallinnolle, instituutioille ja julkishallinnolle, ja kannustaa komissiota tarjoamaan riittävää teknistä ja taloudellista tukea; |
| --- | --- |

16.

| 17. | suhtautuu myönteisesti vuonna 2014 aloitetun hallinnon hajauttamista ja kuntien itsehallinnon edistämistä koskevan uudistuksen saavutuksiin, ja katsoo, että se on osoittautunut yhdeksi menestyksekkäimmistä uudistuksista tähän mennessä; panee merkille U-LEAD-hankkeen tuen, jonka tuloksena syntyi lähes tuhat vapaaehtoisuuden perusteella yhdistettyä paikallisyhteisöä, joissa on noin 11,7 miljoonaa kansalaista; pitää myönteisinä tähän mennessä toteutettuja toimia julkisten viranomaisten ja julkisen rahoituksen hajauttamiseksi säädöspaketin ja säädösten käytännön täytäntöönpanon avulla; kehottaa komissiota tutkimaan tarkkaan hallinnon hajauttamisuudistuksen yksityiskohdat ja mahdollisesti esittämään kyseisen tapaustutkimuksen onnistuneena esimerkkinä muille maille; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Ukrainaa saattamaan hallinnon hajauttamista koskevan uudistuksen päätökseen laajassa ja avoimessa vuoropuhelussa erityisesti paikallisten itsehallintojen ja niitä edustavien järjestöjen kanssa, jotta voidaan lisätä paikallishallintojen itsemääräämisoikeutta ja toimivaltaa ja kannustaa keskushallintoa ja paikallis- ja aluehallinnon valtakunnallisia järjestöjä keskustelemaan säännöllisesti kaikista politiikoista, joilla voi olla alueellisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä, että 25. lokakuuta 2020 järjestettiin ensimmäinen paikallisvaalien kierros, jonka äänestysprosentti oli yli 36 prosenttia ja joka oli vapaa ja oikeudenmukainen mutta johon liittyi rinnakkainen julkinen kuuleminen, joka Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) mukaan loi perusteetonta poliittista etua ja hämärsi valtion ja puolueen erottamista toisistaan; kehottaa valtion viranomaisia kunnioittamaan paikallisen itsehallinnon itsemääräämisoikeutta ja tukemaan kuntien ja kaupunkien hallinnollisia valmiuksia; kehottaa antamaan alueellisille julkisyhteisöille oikeushenkilön aseman, mikä on vakiintunut käytäntö Euroopan unionissa ja tunnustetaan Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjassa; suhtautuu myönteisesti talousarviosäännöstön muuttamiseen ja siihen, että paikallisesta henkilötuloverosta taataan 60 prosentin osuus tarpeelliseksi panokseksi moitteettomaan julkiseen talouteen paikallisella tasolla; varoittaa luomasta paikallistasolla rinnakkaisia rakenteita, jotka voisivat aiheuttaa toimivaltakonflikteja, mutta ehdottaa, että harkittaisiin kaksitahoisen toimivallan antamista viranhaltijoille siten, että heillä on samalla sekä paikallista toimivaltaa että toimivaltaa alimpana valtion tason viranomaisena; panee merkille Verhovna Radan paikallisalueiden (rajonit) muodostamisesta ja lakkauttamisesta 17. heinäkuuta 2020 antaman päätöslauselman, jonka mukaan rajonien vakiinnuttamisjärjestelyjä voidaan pääsääntöisesti soveltaa myös Krimin alueilla sekä osissa Donetskin ja Luhanskin alueita, jotka eivät nykyään ole Ukrainan hallituksen hallinnassa; |
| --- | --- |

19.

Yhteistyö yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) alalla

| 20. | panee merkille Ukrainan ainutlaatuisen kokemuksen ja asiantuntemuksen ja suhtautuu myönteisesti siihen, että Ukraina osallistuu yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatioihin ja EU:n taisteluosastojen toimintaan ja että sen kannat lähentyvät yhä enemmän kansainvälisiin ja alueellisiin kysymyksiin liittyviin EU:n julkilausumia ja julistuksia, sekä sen tarjoamaan panokseen ja onnittelee Ukrainaa sen uudesta asemasta Naton laajennettujen mahdollisuuksien kumppanimaana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti tieteelliseen ja teknologiseen yhteistyöhön, avaruusteollisuus mukaan luettuna, ja puolustukseen liittyviin menestyksekkäisiin toimiin, erityisesti toiminnan, koulutuksen ja instituutioiden lähentymiseen sekä tarvittavien sisäisten muutosten täytäntöönpanoon näillä aloilla; kiittää Ukrainan halukkuutta osallistua EU:n tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) tutkimusohjelmiin; panee merkille Ukrainan puolustusministeriön ja Euroopan puolustusviraston (EDA) hedelmällisen yhteistyön ja kannustaa kehittämään sitä edelleen; kehottaa EU:ta ja Ukrainaa tehostamaan turvallisuus- ja puolustusalan yhteistyötä ja kiinnittämään erityistä huomiota Itä-Ukrainan konfliktiin ja Venäjän pyrkimyksiin heikentää Ukrainan suvereniteettia ja loukata sen alueellista koskemattomuutta sekä tekemään tämän sovinnon, kyberturvallisuuden alalla tehtävän yhteistyön ja disinformaation torjunnan avulla sekä pyrkimällä vahvistamaan perheiden, yhteisöjen ja valtion instituutioiden selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tukee Ukrainan mahdollista osallistumista valikoituihin YTPP-hankkeisiin, mukaan lukien yhteistyö EDA:n kanssa, ja erityisesti pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhän (PRY) edellyttäen, että se täyttää sovitut poliittiset, aineelliset ja oikeudelliset ehdot, kuten muut kolmannet maat; suhtautuu myönteisesti EU:n äskettäiseen päätökseen kutsua Ukraina osallistumaan EU:n Althea-operaatioon Bosnia ja Hertsegovinassa ja kannustaa molempia osapuolia – EU:ta ja Ukrainaa – jatkamaan Ukrainan osallistumisen lisäämistä Euroopan unionin operaatioihin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti Ukrainan viranomaisten sekä Euroopan julkisen ja yksityisen sektorin tiiviimpään yhteistyöhön pääasiassa Venäjältä peräisin olevien hybridiuhkien torjumiseksi, ja katsoo, että näiden tavoitteena on muun muassa levittää vääriä tietoja, lietsoa väkivaltaa sekä edistää hallituksen ja EU:n vastaista tunnetta; pitää ajankohtaisena ja tarkoituksenmukaisena, että EU ja Ukraina käynnistävät mahdollisimman pian kyberkysymyksiä koskevan vuoropuhelun, ja tukee ajatusta turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvän vuoropuhelun laajentamisesta, jotta voidaan reagoida asianmukaisesti nykyisiin ja tuleviin uhkiin erityisesti EU:n turvallisuuspoliittisen globaalistrategian mukaisesti; |
| --- | --- |

23.

Ukrainan alueellinen koskemattomuus ja suvereniteetti

| 24. | toistaa, että unioni antaa vankkumattoman tukensa Ukrainan itsenäisyydelle, suvereniteetille ja alueelliselle koskemattomuudelle maan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä ja on sitoutunut niihin sekä tukee kansainvälisesti koordinoitujen pakotteiden määräämistä Venäjän hallitukselle ja toimijoille, jotka heikentävät maan suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta, siihen saakka, kunnes kaikki pakotteiden poistamisen edellytykset täyttyvät, mukaan lukien Minskin järjestelyjen täysimääräinen täytäntöönpano ja Ukrainan alueellisen koskemattomuuden palauttaminen sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuomitsee edelleen Krimin ja Sevastopolin laittoman liittämisen ja tiettyjen Donetskin ja Luhanskin alueiden tosiasiallisen miehittämisen; kehottaa Venäjän federaatiota täyttämään kansainväliset velvoitteensa, vetämään sotilasjoukkonsa pois Ukrainan alueelta ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön YK:n yleiskokouksen päätöslauselmat Ukrainan alueellisesta koskemattomuudesta sekä Krimistä ja Sevastopolista; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että kaikissa Venäjän federaation kanssa tehtävissä sopimuksissa on kunnioitettava Minskin sopimusten täysimääräistä täytäntöönpanoa ja Krimin asemasta ja Ukrainan alueellisen koskemattomuuden kunnioittamisesta Venäjän federaatiossa annettujen YK:n päätöslauselmien noudattamista; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä, että rauhanneuvottelut käynnistettiin uudelleen Normandia-ryhmässä 9. joulukuuta 2019 Pariisissa kolmen vuoden umpikujan jälkeen; kehottaa kaikkia osapuolia noudattamaan tulitaukosopimusta; korostaa, että on tärkeää määrittää uusia loitontamisalueita ja miinanraivaustoimia sekä avata tarkastuspisteitä tulitaukolinjalle, ja kehottaa Venäjää käyttämään vaikutusvaltaansa sen tukemiin asevoimiin ja noudattamaan täysimääräisesti Minskin sopimuksissa sekä ”Normandian nelikon” ja Ukraina-kontaktiryhmän kokouksissa tehtyjä sitoumuksia ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön; toistaa, kuten Minskissä ja niin kutsutussa Steinmeier-mallissa sovittiin, että Itä-Ukrainan miehitetyillä alueilla on järjestettävä paikallisvaalit Ukrainan lainsäädännön mukaisesti ja Etyjin valvonnassa; korostaa, että Donetskin ja Luhanskin vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien edellytykset eivät täyty nykyisessä tilanteessa; suhtautuu myönteisesti siihen, että luovutaan suunnitelmasta ottaa Venäjän tukemat separatistit mukaan Ukraina-kontaktiryhmän neuvotteluihin; pitää valitettavina Ukraina-kontaktiryhmän Ukrainan valtuuskunnan korkea-arvoisten jäsenten esittämiä huomautuksia, joissa kiistetään Venäjän sotilaallinen osallistuminen Donbassin alueen konfliktiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuomitsee jyrkästi Venäjän toteuttamat vakautta horjuttavat toimet ja sotilaalliset toimet Ukrainassa; on huolissaan Venäjän jatkuvasta sotilaallisten järjestelmien ja kohteiden rakentamisesta Krimin niemimaalle, joihin kuuluu reilusti yli 30 000 sotilasta, uusia maasta-ilmaan -ohjusjärjestelmiä, maasta-maahan -ohjusjärjestelmiä, ydinaseiden käyttöön soveltuvia sukellusveneitä ja strategisia pommikoneita; tuomitsee Venäjän laittomat toimet, joilla pyritään ottamaan haltuun Kertšinsalmen valvonta, koska nämä toimet rikkovat kansainvälistä merioikeutta ja Venäjän kansainvälisiä sitoumuksia, ja joita ovat erityisesti Kertšin sillan ja sen rautatieyhteyden rakentaminen ilman Ukrainan suostumusta, vedenalaisten kaapeleiden asentaminen ja Asovanmeren sulkeminen ja militarisoiminen, joka vaikeuttaa vakavasti Ukrainan taloudellista toimintaa; kehottaa Venäjän federaatiota varmistamaan esteettömän ja vapaan kulun Asovanmerelle ja Asovanmereltä kansainvälisen oikeuden mukaisesti sekä kansainvälisille kansalaisjärjestöille ja kansainvälisille humanitaarisille järjestöille pääsyn miehitetyille Ukrainan alueille Donbassissa ja Venäjään liitetyllä Krimillä; muistuttaa tässä yhteydessä, että Venäjän vuonna 2018 käyttöön ottama merenkulun tarkastusjärjestelmä, joka koskee kaikkia Venäjän hallinnassa olevan Kertšinsalmen kautta Asovanmerelle ja Asovanmereltä kulkevia aluksia, vaikuttaa edelleen kielteisesti alueen taloudelliseen toimintaan; kehottaa vapauttamaan Venäjällä, Krimillä ja Ukrainan hallituksen valvonnan ulkopuolisilla Donbassin alueilla olevat ukrainalaiset poliittiset vangit ja sotavangit; on kuitenkin huolissaan Malaysian Airlinesin lennon MH17 alas ampumiseen osallistumisesta epäiltyjen Venäjän kansalaisten sisällyttämisestä pakolla Ukrainan ja Venäjän väliseen vankien vaihtoon; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että Itä-Ukrainan konfliktiin on löydettävä poliittinen ratkaisu; pyytää Euroopan komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tehostamaan ponnistelujaan rauhanomaisessa konfliktinratkaisussa tukemalla kaikkien osapuolten toimia rauhanprosessissa sekä lisäämään luottamusta lisääviä toimia ja tukemaan valtuuksia, joilla laajennetaan YK:n rauhanturvaoperaatiota koko Ukrainan miehitetylle alueelle; pyytää, että kun tilanne sen sallii, konfliktin osapuolille tarjotaan osana Minskin sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa mahdollisuutta EU:n johtamaan YTPP:n siviilioperaatioon, joka avustaisi esimerkiksi miinanraivauksessa, valmistelisi paikallisvaaleja ja varmistaisi humanitaarisen avun järjestöjen vapaan pääsyn; kehottaa samalla EU:n toimielimiä olemaan valmiita tehostamaan Venäjän vastaisia pakotteita, jos tilanne sitä edellyttää, myös jos Venäjä ei täytä Minskin pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan erityisesti turvatoimien osalta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa Ukrainaa täyttämään sitoumuksensa valtion vientivalvonnan uudistamisesta EU:n vaatimusten ja standardien sekä johdonmukaisen ja järjestelmällisen pakotepolitiikan täytäntöönpanon mukaisesti; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota valvomaan paremmin EU:n pakotteiden täytäntöönpanoa ja myös valvomaan paremmin EU:n yhteisten sääntöjen täytäntöönpanosta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten toimintaa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa kehittämään EU:lle aktiivisemman roolin, jota edustaa Euroopan komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja (varapuheenjohtaja / korkea edustaja), Itä-Ukrainassa käynnissä olevan sodan rauhanomaisessa ratkaisussa, myös Normandia-ryhmän kokonpanossa; suosittaa, että harkitaan Krimin ja Donbassin asioista vastaavan EU:n erityislähettilään nimittämistä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toistaa kehotuksensa käydä Krimin niemimaan miehityksen lopettamisesta kansainvälisiä neuvotteluja, joihin EU osallistuu aktiivisesti; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, komissiota ja jäsenvaltioita antamaan kaiken tarvittavan tuen Krimin tilannetta käsittelevän kansainvälisen foorumin perustamiseksi, jotta Ukrainan alueellisen koskemattomuuden palauttamiseen tähtääviä toimia voidaan koordinoida, virallistaa ja järjestelmällistää; pitää tärkeänä, että Krimin tataarien kansankokous Mejlis otetaan mukaan foorumin toimintaan ainoana kansainvälisesti tunnustettuna Krimin tataarien edustajana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa samalla, että kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaan Venäjän federaatiolla on miehitysvaltiona täysi vastuu väliaikaisesti miehitetyn Krimin niemimaan väestön tarpeiden täyttämisestä, mukaan lukien vesihuolto; huomauttaa lisäksi, että neljännen Geneven yleissopimuksen, jonka sopimuspuoli Venäjä on, mukaan miehitysvalta ei saa pakottaa miehitetyn alueen asukkaita palvelemaan aseistetuissa tai apujoukoissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuomitsee sen, että Venäjän federaatio on sijoittanut Venäjän kansalaisia miehitetylle Krimille ja Donetskin ja Luhanskin alueille ja horjuttanut siten Venäjän passin haltijoiden ja ukrainalaisten välistä tasapainoa, että se on jatkanut Venäjän passien myöntämistä väliaikaisesti miehitettyjen ukrainalaisalueiden asukkaille Ukrainan suvereniteettia loukaten ja Minskin sopimusten tavoitteiden ja määräysten vastaisesti ja että se pyrkii järjestämään paikallisvaalit Krimin autonomisessa tasavallassa Ukrainassa 13. syyskuuta 2020; toteaa, että Sevastopolin kuvernöörin valinta oli laiton ja vastoin kansainvälistä oikeutta, samoin kuin äänestys ”Krimin tasavallan” niin kutsutun valtioneuvoston, Simferopolin kaupungin niin kutsutun lainsäädäntökokouksen ja Razdolnon alueen niin kutsutun maaseutuneuvoston edustajista; kehottaa EU:ta määräämään seuraamuksia niille, jotka ovat vastuussa äänestysten järjestämisestä ja toteuttamisesta; pitää valitettavina Venäjän toimia, joilla nuoria miehiä värvättiin miehitetyn Krimin alueella palvelemaan Venäjän asevoimissa ja joista 85 prosenttia lähetettiin palvelukseen Venäjän federaatioon; kehottaa Venäjää lopettamaan ihmisten värväämisen armeijaan Krimillä ja noudattamaan täysimääräisesti Geneven yleissopimusten mukaisia velvoitteitaan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ilmaisee täyden tukensa kaikille pyrkimyksille saada oikeutta Venäjän toimittamalla ilmatorjuntajärjestelmän ohjuksella alas ammutun Malaysia Airlinesin lennon MH17 298 uhrille ja heidän omaisilleen, mukaan lukien kansainvälisesti tuetut Alankomaiden lain mukaiset rikosoikeudelliset menettelyt neljää epäiltyä vastaan ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa Venäjää vastaan vireille pantu asia; kiittää Ukrainaa sen jatkuvasta yhteistyöstä yhteisessä tutkintaryhmässä totuuden määrittämiseksi, epäiltyjen tunnistamiseksi ja rikoksentekijöiden saattamiseksi oikeuden eteen; tuomitsee Venäjän yksipuolisen vetäytymisen Australian ja Alankomaiden kanssa käydyistä totuuden selvittämistä koskevista kolmenvälisistä neuvotteluista; kehottaa Venäjää tekemään kaikkensa varmistaakseen kaikkien MH17:n alas ampumiseen osallistuneiden henkilöiden tai yhteisöjen vastuuvelvollisuuden muun muassa jatkamalla todellista vuoropuhelua Australian ja Alankomaiden kanssa, varmistamalla yhteistyön Alankomaiden Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa Venäjää vastaan nostaman asiaa koskevan valtionvalituksen vuoksi ja luovuttamalla Volodymyr Tsemahin Alankomaihin; kehottaa Venäjää lopettamaan lentoa MH17 koskevan disinformaation edistämisen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa Ukrainaa tukemaan Moldovan keskushallintoa sen pyrkimyksissä saada Transnistria jälleen hallintaansa Moldovan alueellisen koskemattomuuden perusteella; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille kesäkuussa 2018 annetun kansallista turvallisuutta koskevan lain ja vuonna 2020 annetun puolustusalan hankintoja ja tiedustelua koskevan lain; kehottaa kuitenkin hyväksymään myös lainsäädäntöä, jolla pyritään rajoittamaan Ukrainan turvallisuuspalvelun (SBU) toimivaltaa ja muuttamaan se pelkästään vastatiedustelusta ja terrorismin torjunnasta vastaavaksi viranomaiseksi, ja luomaan koko turvallisuusalan parlamentaarinen valvontajärjestelmä; |
| --- | --- |

37.

Oikeus, vapaus, turvallisuus ja korruption torjunta

| 38. | toistaa, että konkreettisten tulosten saavuttaminen korruption torjunnassa on olennaisen tärkeää, jotta voidaan säilyttää kansalaisten laaja tuki uudistusprosessille sekä parantaa liiketoimintaympäristöä ja houkutella ulkomaisia suoria investointeja; kannustaa Ukrainan viranomaisia edistymään uudistuksissa erityisesti oikeusvaltioperiaatteen ja korruption torjunnan alalla ja varmistamaan keskeisten korruptiontorjuntaelinten riippumattomuus ja työn jatkuminen; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille kansallisen korruptiontorjuntaviraston perustamisen uudelleen sekä laitonta vaurastumista ja väärinkäytösten paljastajia koskevien lakien voimaantulon tammikuussa 2020 ja korruptiontorjunta-asioita käsittelevän erityistuomioistuimen toiminnan aloittamisen syyskuussa 2019; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on kuitenkin huolissaan perustuslakituomioistuimen 27. lokakuuta 2020 antamasta tuomiosta, sillä se loi oikeudellisen aukon Ukrainan korruptiontorjuntarakenteeseen ja heikensi vakavasti kansallista korruptiontorjuntavirastoa; panee merkille presidentti Zelenskyin käynnistämät ja poliittisten sidosryhmien toteuttamat aktiiviset toimet, joilla pyritään palauttamaan lainsäädäntö ennalleen ja Ukrainan korruptiontorjuntarakenteen uskottavuus; kehottaa Ukrainan viranomaisia jatkamaan toimiaan, joilla pyritään palauttamaan täysin toimiva, tehokas ja kattava institutionaalinen rakenne korruption torjumiseksi, myös oikeuslaitoksessa, säilyttäen samalla täysin sen riippumattomuus toimeenpano- ja lainsäädäntövallasta; korostaa, että täysivaltaisella korruptiontorjuntavirastolla on tässä yhteydessä ratkaiseva rooli ja että perustuslakituomioistuimen päätöstä ei pitäisi käyttää tekosyynä sen heikentämiseksi tai sivuuttamiseksi; ilmaisee syvän huolensa omaa etuaan ajavien ryhmien ilmeisestä pyrkimyksestä murentaa maan saavutuksia korruption torjunnassa ja yleisesti demokraattisissa uudistuksissa, erityisesti kun jotkut ukrainalaiset oligarkit ovat saaneet takaisin poliittista valtaa, mikä on heikentänyt uudistusmielistä enemmistöä Verkhovna Radassa, mistä ovat osoituksena myös ongelmat, joita on kohdattu lainsäädännön puutteiden korjaamisessa sen jälkeen, kun perustuslakituomioistuin oli antanut kiistanalaisen tuomion 27. lokakuuta 2020; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita uudistamaan sitoutumisensa ukrainalaisten äänestäjien vaatimiin uudistuksiin, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä oikeusvaltion vahvistamiseksi, korruption kitkemiseksi ja Ukrainan väestön vaurauden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että on tärkeää varmistaa korruption torjuntaan erikoistuneen tuomioistuimen ja muiden korruptiontorjuntaelinten riippumattomuus, ja kehottaa noudattamaan puolueetonta ja tasapuolista lähestymistapaa korruptiontorjuntaelinten toimintaan, jotta voidaan varmistaa luottamus ja kansalaisten tuki korruption torjunnassa; panee merkille ensimmäiset annetut tuomiot ja sen, että korruption torjuntaan erikoistunut tuomioistuin noudattaa korkeita ammatillisia normeja; kehottaa kuitenkin tehostamaan korruption torjuntaan erikoistuneen tuomioistuimen työtä tuomioiden määrän lisäämiseksi myös korkean tason tapauksissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on tyytyväinen Ukrainan kansallisen korruptiontorjuntaviraston työhön maan tehokkaimpana korruptiontorjuntaelimenä; korostaa edelleen tarvetta vahvistaa sen riippumattomuutta; kehottaa siksi saattamaan kansallista korruptiontorjuntavirastoa koskevan lain yhdenmukaiseksi perustuslain ja hiljattain annetun perustuslakituomioistuimen päätöksen sekä Ukrainan kansallisen korruptiontorjuntaviraston ja korruptiontorjuntaan erikoistuneen syyttäjänviraston johtajille ja valtion rikostutkimuslaitokselle määrättyjen avointen, epäpoliittisten ja ansioihin perustuvien valintamenettelyjen kanssa, mukaan lukien luotettava lahjomattomuutta koskeva tarkastus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää valitettavina Ukrainan parlamentin jäsenten pyrkimyksiä hyökätä korruptiontorjuntalaitoksia vastaan ja heikentää niitä, erityisesti pyrkimyksiä erottaa Ukrainan kansallisen korruptiontorjuntaviraston johtaja, ja pitää valitettavana korruptiontorjuntaan erikoistuneen syyttäjänviraston johtajan valintaprosessia, joka ei ole läpinäkyvä; panee merkille, että korruptiota paljastavia ja siitä ilmoittavia kansalaisjärjestöjen aktivisteja ja toimittajia ei suojella ja kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön tammikuussa 2020 voimaan tulleen väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevan uuden lain; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti vuosien 2020–2024 korruptiontorjuntastrategian luonnokseen ja odottaa, että Verhovna Rada hyväksyy pian tämän kattavan strategian ja säilyttää kaikki luonnoksen keskeiset osat; panee merkille korruptiontorjuntaelimiin kohdistuvat useat painostuskeinot ja sabotaasin, mikä on osoitus korruption yhä tehokkaammasta ja onnistuneemmasta torjunnasta; korostaa, että korruptiontorjuntaelinten – Ukrainan kansallisen korruptiontorjuntaviraston ja korruptiontorjuntaan erikoistuneen syyttäjänviraston sekä korruption torjuntaan erikoistuneen tuomioistuimen – on pysyttävä riippumattomina ja tehokkaina ja että niillä on oltava riittävät resurssit; pitää myönteisenä, että joulukuussa 2019 hyväksyttiin uusi rahanpesun vastainen laki, jolla vahvistettiin Ukrainan yritysten omistusrakenteiden avoimuutta ja parannettiin huomattavasti asiaankuuluvaa oikeudellista kehystä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on erittäin huolestunut Ukrainan keskuspankin puheenjohtajaa kohtaan harjoitetusta järjestelmällisestä poliittisesta painostuksesta ja pelottelusta, mikä ei valitettavasti ollut ensimmäinen kerta ja johti hänen eroonsa heinäkuussa 2020; kehottaa Ukrainan viranomaisia pidättäytymään harjoittamasta riippumattomiin taloudellisiin laitoksiin ja täytäntöönpanoviranomaisiin kohdistuvaa poliittista painostusta ja varmistamaan, että niiden riippumattomuus säilytetään takeena markkinoiden moitteettomasta toiminnasta ja tasapuolisista toimintaedellytyksistä kaikille talouden toimijoille; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää valitettavana, että oikeuslaitos on edelleen yksi Ukrainan vähiten luotetuista instituutioista, ja on erityisen huolissaan tilasta, jossa se on ollut lokakuussa 2019 toteutetusta uudistuksesta lähtien, joka johti tuomareiden pätevyyden varmistavan korkean toimikunnan (HQCJ) purkamiseen ja uudelleen perustamiseen, minkä vuoksi tuomareiden uudelleenarviointi- ja rekrytointiprosessi keskeytettiin, vaikka noin 2 000 tuomarinvirkaa on vapaana; pitää valitettavana, että HQCJ ei aiemmin ottanut huomioon viranomaisten lahjomattomuutta valvovan neuvoston lausuntoa tuomareiden uudelleenarvioinnissa, ja kehottaa sitä ottamaan sen huomioon vastaisuudessa täyttääkseen alemmissa oikeusasteissa avoimet paikat tuomareilla, jotka täyttävät eettiset ja lahjomattomuutta koskevat vaatimukset täysin Venetsian komission lausunnon nro 969/2019 mukaisesti; vaatii, että HQCJ perustetaan pikaisesti uudelleen lain nro 3711 muuttamisen perusteella tavalla, joka on yhdenmukainen Ukrainan perustuslakituomioistuimen 11. maaliskuuta 2020 tekemän päätöksen nro 4-p/2020 kanssa, jotta voidaan perustaa HQCJ, joka perustuu avoimeen valintamenettelyyn ja johon kansainväliset asiantuntijat osallistuvat; katsoo, että voimaannutetun HQCJ:n olisi kyettävä suorittamaan tehokkaasti uusien ja istuvien tuomareiden valinta ja valvonta HQCJ:n itsensä hyväksymien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti sen toimeksiannon pohjalta; vaatii, että korkeimman oikeuden, jota ei ole uudistettu, lahjomattomuus tarkastetaan; kehottaa Ukrainan viranomaisia jatkamaan ja nopeuttamaan oikeuslaitoksen uudistamista, jotta ei vaaranneta äskettäin perustettujen korruptiontorjuntaelinten työtä, jotta voidaan pidättyä poliittisista syistä käytävistä oikeudenkäynneistä ja oikeuslaitoksen välineellistämisestä poliittisia vastustajia vastaan ja jotta voidaan saattaa päätökseen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva oikeudellinen kehys; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota kehittämään Ukrainan edistymisen seuraamiseksi ja arvioimiseksi oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan alalla olemassa olevia ja uusia välineitä, erityisesti EU:n oikeusalan tulostaulua ja oikeusvaltiomekanismia, jotta varmistetaan käynnissä olevien uudistusten tiivis valvonta ja näiden uudistusten mahdollisten puutteiden asianmukainen tunnistaminen ja korjaaminen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti syyskuussa 2019 aloitettuun valtakunnansyyttäjänviraston uudistukseen ja kehottaa saattamaan päätökseen syyttäjien pätevyyden todistamisen ja varmistamaan siten, että uudet syyttäjät valitaan kaikilla tasoilla avoimessa ja poliittisesti puolueettomassa prosessissa; kannustaa Ukrainan viranomaisia tehostamaan järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa ja parantamaan lainsäädäntökehystä sekä asiasta vastaavien lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ja koordinointia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa painokkaasti Ukrainan viranomaisia pidättäytymään aiemmasta huonosta käytännöstä, jossa ne ovat ryhtyneet oikeustoimiin poliittisin perustein; korostaa tässä yhteydessä, että poliittisissa kysymyksissä esiintyviin eroihin olisi puututtava toimivaltaisilla poliittisilla foorumeilla eikä oikeusalalla; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on huolissaan siitä, että komissio on luokitellut Ukrainan ”luokkaan 2” kuuluvaksi ensisijaiseksi maaksi, mikä tarkoittaa, että teollis- ja tekijänoikeuksia ei suojella riittävällä tavalla eikä panna riittävästi täytäntöön; korostaa tarvetta vahvistaa tullivalvontaa ja infrastruktuuria, jotta voidaan paremmin estää väärennettyjen tuotteiden saapuminen Ukrainaan ja kauttakulku siellä; kehottaa komissiota jatkamaan Ukrainan avustamista teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien uusien lakiehdotusten laatimisessa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa Ukrainan hallitusta jatkamaan Ukrainan joukkojen aktivisteihin kohdistamia rikoksia Euromaidan-liikkeen mielenosoitusten aikana ja takaamaan välittömästi oikeuden toteutuminen uhreille ja heidän perheilleen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa Ukrainaa ratifioimaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön sekä Istanbulin yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti Ukrainan rikoslakiin tehtyihin muutoksiin, joissa raiskaus ja seksuaalinen väkivalta määritellään suostumuksen puutteen perusteella, ja kehottaa laatimaan nopeasti menetelmän seksuaalisten väkivaltarikosten tutkimiseksi; pitää valitettavana, että tällaisen menetelmän puuttumisen vuoksi vuonna 2019 ei nostettu yhtään syytettä tapauksissa, joissa oli kyseessä raiskaus tai seksuaalinen väkivalta suostumuksen puutteen perusteella; |
| --- | --- |

52.

Ihmisoikeudet ja perusvapaudet

| 53. | tuomitsee jyrkästi laajamittaiset ja pysyvät ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, kuten sananvapauden, uskonnon- tai vakaumuksenvapauden ja yhdistymisvapauden sekä oikeuden rauhanomaiseen kokoontumiseen, loukkaukset, joihin Venäjän miehitysjoukot ovat syyllistyneet tilapäisesti miehitetyllä Krimin alueella ja Venäjän tukemat aseistetut ryhmät Donbassin muilla kuin hallituksen hallinnassa olevilla alueilla, mukaan lukien pakkovärvääminen, karkottaminen, laiton passin vaihtamiseen pakottaminen, koulutukseen liittyvien ja kielellisten oikeuksien rajoittaminen, mielivaltaiset pidätykset, kidutus ja muut ankarat vangitsemisolosuhteet sekä rajoittavat toimenpiteet, kuten tarkastuspisteiden yksipuolinen sulkeminen ja pääsyn kieltäminen YK:n ja humanitaarisilta operaatiolta, jotka ovat erityisen huolestuttavia nykyisen pandemian aikana; |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa, että Itä-Ukrainan sota vaarantaa edelleen siviilien hengen ja hyvinvoinnin, ja toteaa, että vihamielisyyksien väheneminen Itä-Ukrainassa 27. heinäkuuta 2020 voimaan tulleen tulitauon aikana johti turvallisuusvälikohtausten vähenemiseen 53 prosentilla ja siviiliuhrien määrän vähenemiseen; suhtautuu myönteisesti EU4ResilientRegions-ohjelmaan, jonka määrärahat ovat 30 miljoonaa euroa ja jonka tavoitteena on parantaa itäisen ja eteläisen Ukrainan sietokykyä käynnissä olevan konfliktin kielteisille vaikutuksille, mukaan lukien hybridiuhat ja muut epävakautta lisäävät tekijät; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on kuitenkin erittäin huolissaan humanitaarisen tilanteen heikkenemisestä itäisillä alueilla, joita Ukrainan hallitus ei tällä hetkellä valvo, erityisesti tämänhetkisen covid-19-hätätilanteen vuoksi; kehottaa de facto -paikallisviranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että väestön perustarpeet, mukaan lukien laadukkaiden terveydenhuoltopalvelujen saatavuus ja hoito, täytetään, ja tekemään täysimääräistä yhteistyötä laillisen Ukrainan hallituksen kanssa tätä varten; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että itäisessä Ukrainassa yli 3,5 miljoonaa ihmistä on edelleen riippuvaisia humanitaarisesta avusta ja suojelusta ja kärsii veden ja sähkön jakelun katkoksista; toteaa, että tämänhetkinen covid-19-pandemia on lisännyt näiden ihmisten kohtaamia haasteita; kannustaa komissiota tehostamaan yhteistyössä YK:n elinten kanssa toimiaan avun antamiseksi tämän humanitaarisen kriisin aikana humanitaarisista tarpeista tehdyn yleisarvion mukaisesti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pitää valitettavana ihmisoikeustilanteen heikentymistä Krimillä miehityksen alusta lähtien, koska Venäjä on rajoittanut tuntuvasti kokoontumis-, ilmaisu-, yhdistymis-, tiedonsaanti- ja uskonnonvapautta; pitää valitettavina itsensä nimittäneiden Venäjän viranomaisten erityisesti Krimin etniseen tataarivähemmistöön kohdistamia syrjintätoimia, heidän omistusoikeuksiensa rikkomista, tämän yhteisön ja alueen laitonta liittämistä vastustavien henkilöiden yhä lisääntyvää uhkailua pakkovärväyksen, vainon, etsintöjen, pidätysten ja tahdonvastaisten katoamisten avulla sekä edellä mainittujen sanan- ja yhdistymisvapauden ja liikkumisvapauden puutetta Krimin niemimaalla; kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki laittomasti pidätetyt ja vangitut Ukrainan kansalaiset Krimin niemimaalla ja Venäjällä, Krimin tataariaktivistit mukaan lukien; kehottaa lisäksi Venäjää tutkimaan Krimin tataareja vastaan tehtyjä julmuuksia sekä takaamaan ja turvaamaan Krimin tataareiden, ukrainalaisten sekä kaikkien etnisten ja uskonnollisten yhteisöjen oikeuden ylläpitää ja kehittää omaa kulttuuriaan, perinteitään, koulutustaan ja identiteettiään; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pitää valitettavana, että Ukrainassa on noin 1,5 miljoonaa sisäisesti siirtymään joutunutta henkilöä, minkä vuoksi valtiossa olevien sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden määrä on yhdeksänneksi suurin maailmassa; toteaa, että ensisijainen vastuu tästä on Venäjän federaatiolla ja sen puolesta toimivilla tahoilla; kehottaa Ukrainan viranomaisia toteuttamaan lisätoimia konfliktista kärsivien ihmisten kärsimysten lieventämiseksi ja ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla suojellaan sisäisten pakolaisten oikeuksia; kehottaa Ukrainaa myöntämään sisäisille pakolaisille täydet kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet sekä noudattamaan sisäisten pakolaisten kohtelua koskevia kansainvälisiä normeja; korostaa, että tilapäisesti miehitetyillä alueilla on tärkeää suojella Ukrainan kansalaisoikeuksia ja varmistaa ne muun muassa yksinkertaistamalla eläkkeensaantia ja lasten syntymätodistusten hankkimista koskevia menettelyjä ja estämään siten riski siitä, että he jäävät valtiottomiksi ja haavoittuvaan asemaan; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa Etyjin erityistarkkailuoperaatiota toteuttamaan toimeksiantonsa ja vaihtamaan säännöllisesti tietoja vainojen uhrien ja todistajien, asianajajien, kansalaisjärjestöjen ja tiedotusvälineiden edustajien kanssa lisäkeinona arvioida tilannetta väliaikaisesti miehitetyillä alueilla Krimillä ja Ukrainan itäosissa; pyytää ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa kiinnittämään jatkuvasti huomiota ihmisoikeustilanteeseen Krimin niemimaalla ja niillä Itä-Ukrainan alueilla, jotka eivät ole hallituksen hallinnassa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | panee merkille, että Ukrainan kansallisen ihmisoikeusstrategian täytäntöönpanoa koskeva viisivuotinen toimintasuunnitelma päättyy vuonna 2020, ja kehottaa tarkastamaan perusteellisesti sen tärkeimmät saavutukset ennen kuin asetetaan tavoitteita seurantatoimia koskevalle toimintasuunnitelmalle; kiinnittää erityistä huomiota Ukrainan hallituksen Krimin tataareille antamaan tukeen ja ilmaisee huolensa siitä, ettei Krimin tataarien ja Ukrainan alueelta karkotettujen muita kansallisuuksia edustavien henkilöiden uudelleensijoittamis- ja asuttamisohjelmille ole osoitettu rahoitusta Verhovna Radalle syyskuussa 2020 esitetyssä vuoden 2021 talousarvioesityksessä; kehottaa Ukrainaa hyväksymään lait Ukrainan alkuperäiskansoista, Krimin alkuperäisväestöön kuuluvan tataarikansan asemasta ja perustuslain muuttamisesta siten, että siinä tunnustetaan Ukrainassa ja erityisesti Krimillä Krimin tataarien kansallinen ja alueellinen autonomia, joka perustuu Krimin alkuperäisväestöön kuuluvan tataarikansan luovuttamattomaan itsemääräämisoikeuteen; vaatii, että Ukrainan viranomaiset käsittelevät Krimin ainoan tataarinkielisen televisiokanavan ATR:n ongelmia ja tarjoavat vakaan taloudellisen ja teknisen tuen mekanismin, jotta televisiokanava voi jatkaa lähetystään Venäjän miehittämälle Krimille; suhtautuu myönteisesti Ukrainan aloitteeseen kehittää Krimin tataarikieltä koskeva kehittämis- ja popularisointistrategia vuoteen 2032 saakka; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa EUH:ta ja komissiota ottamaan nopeasti käyttöön ja panemaan täytäntöön EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän (niin kutsutun Euroopan Magnitski-lain), jolla mahdollistetaan pakotteiden määrääminen vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneille kiinnittäen erityistä huomiota tilanteeseen Krimin väliaikaisesti miehitetyillä ukrainalaisalueilla ja osissa Donetskin ja Luhanskin alueita sekä muista rikoksista, myös korruptiosta, vastuussa oleville henkilöille ja yrityksille; kehottaa Ukrainaa seuraamaan esimerkkiä ja ottamaan käyttöön ukrainalaisen version kyseisestä järjestelmästä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | panee merkille lain, jolla tuetaan ukrainan kielen käyttöä valtion kielenä, ja pyytää Ukrainan viranomaisia panemaan lain täysimääräisesti täytäntöön kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti ja Venetsian komission lausuntoon nro 960/2019 sisältyvien suositusten mukaisesti eli kunnioittamaan yhteisöjen oikeutta kehittää ja käyttää täysimääräisesti omaa kieltään sekä ottamaan mahdollisimman hyvin ja tasapainoisesti huomioon kansalliset vähemmistöt, niiden kielet ja niiden oikeuden koulutukseen; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa Ukrainaa myöntämään virallisen kielen suojelusta vastaavalle komissaarille tai mahdollisille muille tähän tarkoitukseen perustetuille elimille valtuudet valvoa vähemmistökielten käyttöä ja alkuperäiskansoja koskevien säännösten noudattamista; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tukee uskonnon-, mielipiteen- ja ilmaisunvapautta ja korostaa, että kaikille kansallisille, etnisille ja kielivähemmistöille on tärkeää antaa yhtäläinen pääsy tietoon, mikä on minkä tahansa demokratian keskeinen tekijä; tuomitsee etniseen alkuperään tai kieleen perustuvan vihapuheen ja syrjinnän sekä etnisiin, kansallisiin ja kielivähemmistöihin kohdistuvat valeuutiset ja väärät tiedot; |
| --- | --- |

64.

| 65. | toteaa, että tarvitaan toimenpiteitä vähemmistöjen oikeuksia koskevan infrastruktuurin vahvistamiseksi ja luottamuksen rakentamiseksi siten, että vähemmistöjen oikeuksia suojellaan sekä lainsäädännöllä että käytännön toimilla; huomauttaa, että tällaisiin toimenpiteisiin olisi kuuluttava oikeusturvan vahvistaminen, vähemmistökysymyksiin liittyvän institutionaalisen huomion lisääminen ja tehokkaampien ja pysyvien kuulemismekanismien perustaminen; on huolissaan siitä, että Ukrainan viranomaiset eivät ole toteuttaneet asianmukaisia toimia vähemmistöryhmiin, erityisesti romaniyhteisöön, kohdistuvan syrjinnän ja vihapuheen torjumiseksi; toteaa, että romanit ovat joutuneet kärsimään syrjinnästä, rotuun perustuvasta väkivallasta ja suvaitsemattomuuden ilmauksista; kehottaa Ukrainaa vahvistamaan holokaustin uhrien muistamista liittymällä kansainväliseen holokaustin muistoa vaalivaan järjestöön (IHRA) ja hyväksymällä IHRA:n antisemitismin määritelmän ja soveltamalla sitä; kehottaa lisäksi Ukrainaa jatkossakin kunnioittamaan totalitarismin uhrien muistoa; kehottaa komissiota kutsumaan Ukrainan osallistumaan Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaan; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kannustaa Euroopan poliittisia säätiöitä tukemaan seuraavan sukupolven poliittisia johtajia Ukrainassa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kannustaa vahvistamaan vuoropuhelua ja yhteistyötä kirkkojen ja uskonnollisten yhteisöjen ja järjestöjen kanssa rauhan rakentamisen ja sovinnonteon aloilla ja vahvistamaan siten luottamusta oikeudenmukaiseen ja vapaaseen yhteiskuntaan sekä koulutukseen, terveydenhuoltoon ja perussosiaalipalveluihin; |
| --- | --- |

67.

Media-ala

| 68. | panee merkille media-alan meneillään olevat uudistustoimet; korostaa, että uudistuksella olisi varmistettava erityisesti sääntelyelimen riippumattomuus, puolueettomuus ja vastuuvelvollisuus, tiedotusvälineiden omistajuuden avoimuus ja tasapuoliset mahdollisuudet tiedotusvälineille sekä reilu kilpailu markkinoilla; on huolissaan suunnitelmista antaa sääntelyvirastolle uutta laaja-alaista toimivaltaa, joka saattaa loukata tiedotusvälineiden vapautta sekä verkossa ja painetuissa tiedotusvälineissä olevaa sisältöä; korostaa disinformaation torjumista koskevan lakiesityksen osalta, että se voisi nykyisessä muodossaan johtaa siihen, että valtio puuttuu laajasti tiedotusvälineiden sisältöön ja journalistiseen toimintaan tiedotusvälineiden vapauden kustannuksella, jolloin sillä ei torjuta tehokkaasti disinformaatiota; kehottaa järjestämään mediayhteisön ja asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen laajemman kuulemisen sananvapauteen liittyvien riskien välttämiseksi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | panee huolestuneena merkille, että vaikka Ukrainan televisiomarkkinat ovat moniarvoisia, niille on edelleen tyypillistä oligarkkien liiallinen vaikutus; kehottaa Ukrainaa edistämään vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä ja vahvistamaan tiedotusvälineiden moniarvoisuutta; korostaa kestävän julkisen yleisradiotoiminnan, riippumattoman tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen ja kansalaisyhteiskunnan merkitystä valmiuksien lisäämisessä disinformaation ja muiden epävakauttavien tekijöiden vuoksi; kehottaa Verhovna Radaa ja hallitusta noudattamaan valtion sitoumuksia yleisradioyhtiölle ja varmistamaan taloudellisen ja poliittisen tuen sen nykyaikaistamiselle, riippumattomuudelle ja valmiudelle harjoittaa tutkivaa journalismia; |
| --- | --- |

69.

| 70. | toistaa, että EU:n on edelleen tuettava Ukrainaa hybridiuhkien torjunnassa ja disinformaation ja valeuutisten torjunnassa muun muassa vahvistamalla riippumattomia tiedotusvälineitä ja medialukutaitoa koskevaa strategista viestintää Ukrainan selviytymiskyvyn vahvistamiseksi; suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen EU:n ja Ukrainan välisen kybervuoropuhelun aloittamisesta; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on huolissaan tiedotusvälineiden edustajien, erityisesti korruptiota ja petoksia käsittelevien tutkivien toimittajien, työympäristön huononemisesta; pitää valitettavana kaikkia toimia, joilla pyritään rajoittamaan toimittajien työtä, myös tiedonsaannin rajoittamista, rikostutkintoja, painostusta lähteiden paljastamiseksi ja vihapuhetta, erityisesti vihapuhetta riippumattomia tiedotusvälineitä vastaan; on huolissaan siitä, että Verhovna Radan jäsenet ovat Ukrainan tutkivien journalistien foorumeiden hiljattain tekemän analyysin perusteella joutuneet kohdennettujen disinformaatiokampanjoiden uhriksi tai jopa tahallisesti auttoivat levittämään niitä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pitää valitettavina toimittajiin ja kansalaisaktivisteihin vuosina 2017–2019 kohdistuneita lukuisia hyökkäyksiä; kehottaa Ukrainan viranomaisia asettamaan vastuulliset syytteeseen ja varmistamaan mediassa työskentelevien ja toimittajien turvallisuuden sekä kehottaa viranomaisia noudattamaan tiedotusvälineiden sääntelyssä oikeasuhteista lähestymistapaa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pitää valitettavana, että maan poliittinen ilmapiiri on huonontunut ja että pelottelua, vihapuhetta ja poliittista painostusta käytetään laajalti poliittisiin tarkoituksiin; kehottaa viranomaisia tuomitsemaan jyrkästi ja kieltämään sellaisten ääriryhmien ja verkkosivustojen, kuten Myrotvoretsin, toiminnan, jotka lietsovat vihaa ja jännitteitä yhteiskunnassa ja käyttävät väärin satojen ihmisten, myös toimittajien, poliitikkojen ja vähemmistöryhmiin kuuluvien, henkilötietoja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa kehittämään Ukrainassa demokraattista, riippumatonta, moniarvoista ja tasapainoista mediaympäristöä, jotta päätettäisiin tiedotusvälineiden poliittisesti motivoitunut vaino, mukaan lukien lupien peruuttaminen, ja jotta varmistetaan paikallisten toimittajien, mielipidevaikuttajien ja toisinajattelijoiden suojelu häirinnältä ja pelottelulta, mahdollistetaan syrjimätön pääsy verkossa ja sen ulkopuolella olevaan tietoon ja merkityksellinen kansalaistoiminta sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisoikeuksien suojelu ja takaaminen; korostaa, että toimittajien, ihmisoikeuksien puolustajien ja puolustusasianajajien tulisi voida toimia riippumattomasti ja ilman, että heidän työhönsä puututaan aiheettomasti tai että heitä pelotellaan; suhtautuu myönteisesti Ukrainan ihmisoikeusjärjestöjen ja Krimin alueen syyttäjän työhön, sillä he pitävät väliaikaisesti kirjaa ihmisoikeusrikkomuksista ja väärinkäytöksistä manner-Ukrainasta käsin; vaatii, että kaikki ihmisoikeusloukkaukset on tutkittava ja rikoksentekijät saatettava oikeuden eteen; |
| --- | --- |

74.

Sukupuolten tasa-arvo ja hlbti-henkilöiden oikeudet

| 75. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on kestävän ja osallistavan kehityksen keskeinen edellytys; kehottaa Ukrainan hallitusta ja viranomaisia toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan edelleen naisten edustusta ja yhdenvertaista kohtelua kaikilla poliittisen ja yhteiskunnallisen elämän tasoilla ja joilla torjutaan sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; pyytää komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoa koskevat näkökohdat kaikkiin Ukrainaa koskeviin politiikkoihinsa, taloudelliseen tukeen, ohjelmiin ja toimiin, erityisesti silloin, kun tavoitteena on lieventää covid-19:n aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia, koska tiukkojen sulkutoimenpiteiden vaikutukset ovat kohdistuneet voimakkaimmin naisiin, myös naisyrittäjiin; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tuomitsee hlbti-henkilöitä vastaan tehdyt väkivaltaiset hyökkäykset ja viharikokset ja kehottaa Ukrainan lainvalvontaviranomaisia tutkimaan tehokkaasti näitä hyökkäyksiä; kehottaa Ukrainaa laatimaan ja panemaan tehokkaasti täytäntöön kattavaa johdettua lainsäädäntöä, jolla varmistetaan uskonnonvapaus, torjutaan hlbti-henkilöiden, feministiaktivistien, vammaisten henkilöiden ja vähemmistöjen jatkuvaa syrjintää ja parannetaan heidän oikeuksiensa suojelua; kehottaa Ukrainan hallitusta ja kaikkia poliittisia toimijoita ryhtymään toimin osallistavan ja suvaitsevaisen yhteiskunnan luomiseksi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pitää valitettavana, että Ukrainan rikoslain 161 pykälässä ei vieläkään säädetä seuraamuksista, jotka liittyvät vihaan tai väkivaltaan yllyttämisestä seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin perusteella ja että näitä perusteita ei pidetä raskauttavina rikosten muotoina eikä myöskään 67 pykälän 1 momentin 3 alamomentin yleisten säännöksien mukaisina raskauttavina olosuhteina; muistuttaa, että hallituksen toimintasuunnitelmassa kansallisen ihmisoikeusstrategian täytäntöönpanosta säädettiin seksuaalista suuntautumista ja sukupuoli-identiteettiä koskevien perusteiden sisällyttämisestä rikoslain 67 pykälään raskauttavina olosuhteina; palauttaa mieliin ECRI:n suositukset ja kehottaa Ukrainaa muuttamaan rikoslakia vastaavasti; |
| --- | --- |

77.

Kauppa ja taloudellinen yhteistyö, kansanterveys, työ- ja sosiaaliasiat, työntekijöiden liikkuvuus

| 78. | korostaa, että Ukraina on unionin tärkeä geopoliittinen ja geostrateginen kumppani sekä kauppakumppani; suhtautuu myönteisesti kauppavirran merkittävään lisääntymiseen EU:n ja Ukrainan välillä, minkä seurauksena unioni on tällä hetkellä Ukrainan suurin kauppakumppani; pitää kuitenkin valitettavana maahan tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten suhteellisen vähäistä määrää; |
| --- | --- |

78.

| 79. | panee tyytyväisenä merkille kahdenvälisissä kauppa- ja taloussuhteissa vuonna 2019 saavutetut jatkuvat myönteiset tulokset, sillä Ukrainan tuonti kasvoi 12,3 prosenttia ja vienti 9,7 prosenttia nousten yhteisarvoltaan 43,3 miljardiin euroon; korostaa, että EU:n ja Ukrainan kauppa on kasvanut 49 prosenttia ja että EU on edelleen Ukrainan tärkein kauppakumppani, jonka osuus oli 40 prosenttia sen kaupasta vuonna 2019, ja Ukraina on EU:n 18:nneksi suurin kauppakumppani, jonka osuus EU:n kokonaiskaupasta on 1,1 prosenttia; panee merkille, että Ukrainan kauppavaje EU:n kanssa on kasvanut 5,1 miljardiin euroon; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kannustaa molempia osapuolia tiivistämään yhteistyötä kahdenvälisellä tasolla ja kansainvälisillä foorumeilla covid-19-kriisin tuomiin haasteisiin vastaamiseksi ja erityisesti tekemään toimitusketjuista kestävämpiä ja monipuolisempia ja tekemään yhteistyötä myös protektionististen suuntausten käsittelemiseksi; toteaa, että EU:n tavoite saavuttaa avoin strateginen riippumattomuus voisi luoda mahdollisuuksia entistä tiiviimpään yhteistyöhön EU:n naapuruston kanssa; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kannustaa komissiota tukemaan Ukrainaa sellaisten alojen tunnistamisessa, joilla talouden monipuolistamista voidaan edistää entisestään, ja niiden asettamisessa etusijalle pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täysimääräisessä täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

81.

| 82. | toistaa, että Ukrainan asteittainen yhdentyminen EU:n sisämarkkinoihin, kuten assosiaatiosopimuksessa määrätään, on yksi assosiaation keskeisistä tavoitteista, ja tukee tässä yhteydessä edellytysten luomista Ukrainan ja EU:n välisten talous- ja kauppasuhteiden vahvistamiselle sekä laajempaa lainsäädännön lähentämisprosessia, jonka ehtona on pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täysimääräinen täytäntöönpano ja asiaa koskevien oikeudellisten, taloudellisten ja teknisten määräysten ja standardien noudattaminen; |
| --- | --- |

82.

| 83. | toteaa, että on toteutettu useita uudistuksia, jotka johtavat talouden sääntelyn purkamiseen, julkisen talouden avoimuuden lisäämiseen sekä toimilupia ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevan sääntelyn parantamiseen ja tarjoavat uusia mahdollisuuksia sekä paikallisille että ulkomaisille sijoittajille; |
| --- | --- |

83.

| 84. | panee kuitenkin merkille, että maan oligarkian purkamisessa ei ole saavutettu näkyviä tuloksia, koska oligarkeilla on edelleen voimakas vaikutus Ukrainan talouteen ja politiikkaan, erityisesti tiedotusvälineiden omistukseen, ja vaikutusvaltaa oikeuslaitokseen ja lainvalvontajärjestelmään nähden; katsoo, että selkeiden ja yhtäläisten sääntöjen luominen talouteen ja politiikkaan voi osoittautua tehokkaaksi keinoksi vähentää tehokkaasti pienen rikkaimpien yrittäjien ryhmän epävirallista vaikutusta valtion toimintaan, myös lainsäädäntöön, ja kehottaa siksi Ukrainan viranomaisia nopeuttamaan oligarkian purkamista; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pitää lisäksi valitettavana valtion omistamien yrityksen lisääntymistä ja kehottaa Ukrainaa jatkamaan niiden yksityistämistä maan talouden nykyaikaistamiseksi ja parantamiseksi ja oligarkkien kasvun välttämiseksi; korostaa, että Ukrainan on sitouduttava uudelleen torjumaan sellaisten saavutettujen etujen vaikutusta, jotka, jos ne laiminlyödään, voisivat vakavasti heikentää tähänastisia uudistuksia ja Ukrainan tukitoimia; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa Ukrainaa ja EU:ta tehostamaan kahdenvälisen kaupan vapauttamista koskevaa yhteistyötä, mukaan lukien ACAA-sopimuksen tekeminen, sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimia ja tulliasioita koskevaa yhteistyötä; kehottaa myös lisäämään EU:n ja Ukrainan välistä alakohtaista yhteistyötä koulutuksen ja tutkimuksen, innovoinnin, tieto- ja viestintätekniikan ja digitalisaation sekä ympäristöä säästävän teknologian aloilla, jotta osaamista ja parhaita käytäntöjä voitaisiin jakaa; kehottaa lisäksi lisäämään yhteistyötä ja toteuttamaan Ukrainan asteittain tapahtuva eriytetty alakohtainen yhdentyminen muun muassa energiaunioniin, liikenneyhteisöön ja digitaalisille sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kehottaa Ukrainan viranomaisia avaamaan maan ilmailumarkkinat eurooppalaisille yrityksille, myös halpalentoyhtiöille, ja kannattaa yhteistä ilmailualuetta koskevan sopimuksen allekirjoittamista mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pitää myönteisenä Ukrainan ja EU:n välisessä yhteistyössä saavutettua edistystä digitaalialalla ja kannustaa syventämään edelleen tällaista yhteistyötä, jolla kummallekin pyritään myöntämään sisämarkkinakohtelu, myös muilla yhteistä etua koskevilla aloilla; korostaa niiden toteutettujen toimien merkitystä, joilla edettiin kohti digitaalista muutosta ja sähköistä hallinnointia sekä edistettiin Ukrainan lainsäädännön lähentämistä EU:n lainsäädäntöön sähköisten luottamuspalvelujen ja sähköisen viestinnän alalla; kannustaa komissiota tukemaan edelleen media- ja informaatiolukutaitoa, sähköistä hallintoa ja digitaalitaloutta koskevia Ukrainan toimia, jotta otetaan huomioon nykyinen digitaalinen aikakausi ja asteittainen yhdentyminen EU:n digitaalisiin sisämarkkinoihin, sekä tutkimaan tapoja vähentää verkkovierailumaksuja EU:n ja Ukrainan välillä; panee tässä yhteydessä merkille EU:n uuden 25 miljoonan euron ohjelman, jolla tuetaan sähköistä hallintoa ja digitaalitaloutta Ukrainassa; kannustaa laajentamaan yhtenäistä euromaksualuetta Ukrainaan, heti kun se on täyttänyt kaikki tekniset ja oikeudelliset vaatimukset; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa toteuttamaan luotettavan tarvearvioinnin Donbassin alueen sosiaalis-taloudellista elpymistä koskevan strategian laatimiseksi ja ehdottaa asianmukaisen kansainvälisen kehyksen luomista Donbassin jälleenrakentamista varten; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa Ukrainan viranomaisia jatkamaan kansanterveysjärjestelmän uudistuksia, erityisesti kun huomioon otetaan covid-19-pandemian tuhoisat vaikutukset Ukrainan terveydenhuoltojärjestelmään; toteaa, että Unicefin mukaan covid-19-pandemia on luonut julkisen terveydenhuollon kriisin lisäksi sosioekonomisen kriisin, joka saattaa nostaa köyhyysastetta Ukrainassa 27,2 prosentista 43,6 prosenttiin tai jopa 50,8 prosenttiin; kannustaa näin ollen Ukrainan hallitusta toteuttamaan kattavia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä covid-19:n vaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Ukraina on liittynyt EU:n terveysturvakomiteaan ja varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmään osallistuakseen yleiseurooppalaiseen covid-19-kansanterveystoimien koordinointiin; kehottaa komissiota, EU:n jäsenvaltioita ja Ukrainaa tehostamaan yhteistyötä kansanterveysjärjestelmien häiriönsietokyvyn alalla sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja tekemään kansalaisyhteiskunnan kanssa yhteistyötä kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin keskittyvien epidemiastrategioiden laatimiseksi; kehottaa komissiota tukemaan Ukrainan hallitusta covid-19-rokotteiden saannissa; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kehottaa Ukrainan hallitusta varmistamaan, että covid-19:n vuoksi mahdollisesti toteutettavilla rajoittavilla toimenpiteillä on oikeusperusta, että ne ovat ehdottoman välttämättömiä ja oikeasuhteisia kansanterveyden suojelemista ja ihmishenkien pelastamista koskevaan tavoitteeseen nähden (tieteellisten lausuntojen perusteella), että niitä tarkistetaan jatkuvasti ja ne poistetaan, kun ne eivät ole enää tarpeen, ja että niitä sovelletaan syrjimättömällä tavalla; kehottaa viranomaisia varmistamaan, että covid-19:ään reagoiminen ei aiheuta suhteettoman suurta haittaa haavoittuvassa asemassa oleville ja syrjäytyneille ryhmille, ja ryhtymään toimiin olemassa olevan eriarvoisuuden poistamiseksi; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kehottaa Ukrainaa puuttumaan terveydenhuoltoalalla ja erityisesti terveysministeriössä laajamittaisesti edelleen esiintyvään tuttavien suosimiseen ja korruptioon ja tutkimaan tehokkaasti kaikkea korruptiota, erityisesti yrityksiä hankkia lääkinnällisiä laitteita ja covid-19-rokotteita kohtuuttomalla hinnalla keskellä pandemiaa; |
| --- | --- |

93.

| 94. | antaa Ukrainan julkiselle terveydenhuoltojärjestelmälle tunnustusta hyvästä työstä sellaisen avoimen järjestelmän perustamiseksi, jonka tehtävänä on rahoittaa potilaille annettavia erityishoitoja; kehottaa terveysministeriötä tukemaan Ukrainan julkisen terveydenhuoltojärjestelmän työtä; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kiittää edistymisestä lainsäädännön lähentämisessä EU:n säännöstön kanssa ja siitä, että marraskuussa 2019 hyväksyttiin terveys- ja kasvinsuojelustrategia, johon sisältyy yli 200 unionin normatiivista säädöstä, jotka on pantava täytäntöön Ukrainan lainsäädännössä; |
| --- | --- |

95.

| 96. | panee huolestuneena merkille, että eläinten hyvinvointia koskevien EU:n normien lähentämisessä ei ole edistytty riittävästi; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pitää myönteisenä, että maaliskuussa 2020 hyväksyttiin viljelymaan myyntiä koskeva laki, jonka pitäisi edistää Ukrainan valtavan potentiaalin hyödyntämistä maatalousalalla, ja toukokuussa 2020 laki tiettyjen pankkitoiminnan sääntelyvälineiden parantamisesta, joka vahvistaa pankkijärjestelmää ja estää PrivatBankin palauttamisen sen entisille omistajille; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pitää myönteisenä sitä, että Ukraina on liittynyt välimiesmenettelyä koskevaan väliaikaisjärjestelyyn (MPIA) ja auttaa siten osaltaan selviämään valituselimen lamaantumisen aiheuttamasta umpikujasta ja varmistamaan, että Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenet voivat hyötyä kaksivaiheisesta riitojenratkaisujärjestelmästä WTO:ssa, kunnes valituselin on jälleen toiminnassa; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kehottaa Ukrainaa noudattamaan välimiespaneelin tulevia päätöksiä, jotka koskevat raakapuun vientiä koskevaa moratoriota, samalla kun pannaan täytäntöön pakollinen huolellisuusvelvoite koko metsähyödykkeiden arvoketjussa ja parannetaan metsäalan hallintoa; |
| --- | --- |

99.

| 100. | panee huolestuneena merkille, että Ukraina on äskettäin käynnistänyt kaksi suojatoimenpidetutkimusta, jotka koskevat typpilannoitteiden ja kemiallisten lannoitteiden tuontia EU:sta; panee merkille, että Ukraina päätti lopettaa molemmat suojatoimenpidetutkimukset viime hetkellä, ja muita suojatoimenpidetutkimuksia on valmisteilla; varoittaa, että vastaavat toimet voisivat heikentää osapuolten keskinäistä luottamusta; |
| --- | --- |

100.

| 101. | muistuttaa, että siipikarjanliha on arka tuote EU:ssa; panee merkille ratkaisun, joka on löydetty siipikarjan ”muiden” palojen vientiin muuttamalla siipikarjanlihan ja siipikarjanlihavalmisteiden kauppaetuuksia, millä on suljettu sopimuksen porsaanreikä; kehottaa Ukrainaa pidättymään tämän kaltaisista käytännöistä ja noudattamaan pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen kaikkia määräyksiä täysimääräisesti ja panemaan ne täytäntöön vilpittömässä mielessä; kehottaa komissiota seuraamaan perusteellisesti pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen noudattamista ja käyttämään kaikkia käytettävissä olevia toimenpiteitä markkinoita vääristävien käytäntöjen poistamiseksi ja oikeudellisten porsaanreikien mahdollisen hyödyntämisen estämiseksi; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kehottaa puuttumaan Ukrainan maaseutu- ja kaupunkialueiden väliseen kuiluun käyttämällä mikro- ja pk-yrityksille, pientilallisille ja maaseutu- ja esikaupunkialueiden perheyrityksille suunnattuja tehokkaita taloudellisia ja teknisiä kannustimia ja parantamalla kaupunkien ja maaseudun ihmisten välisiä yhteyksiä ja infrastruktuureja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi; |
| --- | --- |

102.

| 103. | on tyytyväinen pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevan rahoitusvälineen puitteissa saavutettuihin, pk-yrityksiä hyödyttäviin tuloksiin rahoituksen saatavuuden parantamisessa ja kaupankäyntimahdollisuuksien avaamisessa; korostaa, että asianmukainen tiedotuskampanja voisi auttaa pk-yrityksiä hyödyntämään paremmin pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

103.

| 104. | kehottaa komissiota tarjoamaan teknistä tukea alueellisille työnvälityskeskuksille työllisyyden edistämiseksi, tukemaan nuoria ja investoimaan heihin ja kestävää taloudellista kehitystä koskeviin ohjelmiin, joissa edistetään sosiaalista yrittäjyyttä, ja keskittymään maaseutualueiden nuoriin, jotta voidaan lujittaa koulutusjärjestelmää työmarkkinoiden vaatimusten mukaisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien suojelemiseksi ja sosioekonomisten mahdollisuuksien puutteen estämiseksi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kannustaa komissiota seuraamaan pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen vaikutuksia EU:n kanssa käytävään kauppaan liittyviin työntekijöiden oikeuksiin ja yhdistymisvapautta koskeviin oikeuksiin; kehottaa Ukrainan hallitusta keskittymään myös kaupan ja kestävän kehityksen sosiaaliseen ulottuvuuteen ja seuraamaan tiiviisti pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia; kehottaa Ukrainan hallitusta noudattamaan työnormeja ja panemaan ne täytäntöön sekä ratifioimaan ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön kaikki Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset; kannustaa Ukrainan hallitusta jatkamaan työnormiensa lähentämistä EU:n työnormeihin erityisesti, kun kyseessä on kokoontumisvapaus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu; suhtautuu myönteisesti työmarkkinauudistusta koskevaan aloitteeseen, mutta korostaa, että ammattiliittojen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa on käytävä laajoja neuvotteluja, ja suosittelee, että hyödynnetään ILO:n asiantuntemusta; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kehottaa komissiota varmistamaan, että ammattiliitot ja kansalaisyhteiskunta kaikissa muodoissaan osallistuvat assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon seurantaan; kehottaa Ukrainan hallitusta ja komissiota tukemaan kansalaisjärjestöjä, jotka tutkivat pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen rikkomuksia erityisesti sosiaalialalla; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kehottaa Ukrainan hallitusta ottamaan käyttöön kannustin- ja seuraamusjärjestelmän, jolla torjutaan huomattavan suurta työpaikkojen määrää epävirallisella sektorilla; |
| --- | --- |

107.

| 108. | panee merkille työvoiman lisääntyneen liikkuvuuden Ukrainan ja EU:n välillä, sillä maasta on muuttanut 2,2–2,7 miljoonaa henkilöä, eli 13–16 prosenttia Ukrainan koko työvoimasta, mikä toisaalta vähentää työvoiman tarjontaa Ukrainassa ja aiheuttaa työvoimapulaa tietyissä ammateissa, ja toisaalta se on yksi niistä tekijöistä, jotka lisäävät maahan jäävien työntekijöiden palkkojen kasvua ja maahanmuuttajien rahalähetyksiä, joilla on huomattava vaikutus Ukrainan talouteen ja joiden osuus on yli kahdeksan prosenttia maan BKT:sta; kehottaa analysoimaan tarkemmin vuoden 2014 jälkeisen työvoiman maastamuuton taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä ja vaikutuksia sekä Ukrainan että jäsenvaltioiden talouksiin ja sosiaaliturvajärjestelmiin; pitää tärkeänä, että hallituksella on lähestymistapa sellaisen työympäristön kehittämiseen, joka tarjoaa ihmisarvoiset työolot Ukrainan yritysten työntekijöille, mukaan lukien työterveys ja työturvallisuus, laillisesti ilmoitetut työpaikat, joihin kuuluu valtion sosiaaliturva, ajoissa ja kokonaisuudessaan maksettavat palkat, oikeus ammattiliittojen jäsenyyteen ja etujen puolustamiseen sekä mielekkäät työehtosopimusneuvottelut, jotka johtavat sitoviin työehtosopimuksiin; toistaa tarpeen puuttua aivovuotoon Ukrainassa edistämällä laadukkaita ja osallistavia opetus- ja koulutusohjelmia ja luomalla työllistymismahdollisuuksia, jotta nuorille ja perheille voidaan tarjota sosioekonomisia näkymiä omissa paikallisissa yhteisöissään; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pitää myönteisinä ja kehottaa kehittämään edelleen EU:n rahoittamia ohjelmia, joilla tarjotaan tukea sekä Ukrainan ammatillisen koulutusjärjestelmän nykyaikaistamiselle (EU4Skills: Better Skills for Modern Ukraine) että liiketoimintaympäristölle, joka on keskeisessä asemassa mahdollisille paluumuuttajille ja kotimaisille yrittäjille (korruption torjunta, pk-yritysten tuki, vero- ja tulliuudistus jne.), alakohtaisten avustuksien avulla ja EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmien ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kehottaa assosiaationeuvostoa asettamaan etusijalle kansainvälisten työnormien ja EU:n lainsäädännön ja käytäntöjen täytäntöönpanon sosiaalipolitiikan, työllisyyden ja työn, työehtosopimusneuvotteluja koskevan lainsäädännön, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, sukupuolten eriarvoisuuden torjumisen ja työlainsäädännön uudistamisen aloilla, jotta varmistetaan, että työmarkkinaosapuolten edut ovat tasapainossa ja että työntekijöiden oikeuksia suojellaan assosiaatiosopimuksen määräysten (419-421 ja 424 artikla) ja asiaankuuluvien ILO:n yleissopimusten määräysten (81, 87, 98, 117, 122, 129, 144, 154 ja 173 artikla) mukaisesti; muistuttaa Ukrainan hallitusta siitä, että sen toimenpiteitä, joilla parannetaan liiketoimintaympäristöä suorien investointien houkuttelemiseksi ja talouskasvun edistämiseksi, ei saa toteuttaa työntekijöiden oikeuksien ja työolojen kustannuksella; kehottaa Ukrainan hallitusta omaksumaan järjestelmällisen lähestymistavan ja tukemaan institutionaalisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja ryhtymään toimiin, joilla kansallisesta kolmikantaisesta sosiaali- ja talousneuvostosta tehdään tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun väline; |
| --- | --- |

110.

| 111. | panee huolestuneena merkille, että ammattiliittojen mahdollisuus käyttää oikeuksiaan Ukrainassa on rajallinen puutteellisen ja epämääräisen lainsäädännön vuoksi; |
| --- | --- |

111.

Energia, ympäristö ja ilmastonmuutos

| 112. | suhtautuu myönteisesti Naftogazin eriyttämisen päätökseen saattamiseen vuonna 2019 ja oikeudellisesti riippumattoman kaasun siirtoverkonhaltijan (GTSO) perustamiseen, mikä on EU:n kolmannen energiapaketin mukaista; kehottaa kuitenkin Ukrainan viranomaisia vahvistamaan GTSO:n teknistä riippumattomuutta Naftogazista; suhtautuu myönteisesti kilpailukykyisten kaasumarkkinoiden vapauttamiseen ja avaamiseen kotitalouksille; pitää kuitenkin valitettavana viimeisimpiä Naftogazin johtoon, mukaan lukien yhtiön hallintoneuvosto, kohdistuvia hyökkäyksiä, jotka heikentävät sen riippumattomuutta ja tähän mennessä alalla saavutettua edistystä uudistuksissa; |
| --- | --- |

112.

| 113. | korostaa Ukrainan asemaa kaasun strategisena kauttakulkumaana ja tarvetta nykyaikaistaa sen kansallista kaasunsiirtojärjestelmää sekä sen EU:n energiamarkkinoille integroitumisen merkitystä assosiaatiosopimuksen päivitetyn liitteen XXVII tehokkaan täytäntöönpanon perusteella; suhtautuu myönteisesti pitkän aikavälin kaasunsiirtosopimuksen allekirjoittamiseen, johon EU on myötävaikuttanut; on huolissaan Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamisesta ja toistaa sen aiheuttamat pitkän aikavälin poliittiset, taloudelliset ja turvallisuusriskit; toteaa, että kaasuputki lisää EU:n riippuvuutta Venäjän kaasutoimituksista, uhkaa EU:n sisämarkkinoita, ei ole EU:n energiapolitiikan tai sen strategisten etujen mukaista ja voi vaikuttaa kielteisesti sodan runtelemaan Ukrainaan; kehottaa siksi aiempien kannanottojensa mukaisesti kaikkia sidosryhmiä ja erityisesti jäsenvaltioiden ja eurooppalaisia sidosryhmiä hyödyntämään saatavilla olevia oikeudellisia lausekkeita hankkeen pysäyttämiseksi; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pyytää komissiota valvomaan, noudattaako Ukraina unionin energia-alan säännöstöä energiamarkkinoiden lujemman yhdentymisen edistämiseksi; tukee täysin Ukrainan yhdentymistä Euroopan mantereen sähköverkkoon (ENTSO-E); kehottaa Ukrainaa parantamaan kansainvälisten instituutioiden (esimerkiksi komissio, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, Euroopan investointipankki, Maailmanpankki, KfW-kehityspankki, ENTSO-E, energiayhteisö) ja Ukrainan energia-alaa tukevien instituutioiden politiikanalojen ja toimien koordinointia; |
| --- | --- |

114.

| 115. | tuomitsee Venäjän kaasuntuotannon Ukrainan talousvyöhykkeellä sijaitsevalla Ukrainan mannerjalustalla ja toteaa, että EU ei tunnusta Venäjän federaation takavarikoimia kaasukenttiä Asovanmerellä ja Mustallamerellä ja että sen olisi tuettava Ukrainan viranomaisten oikeustoimia laittomien tuotantotoimien lopettamiseksi; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pitää valitettavana, että Ukrainassa heinäkuussa 2019 toimintansa aloittaneet uudet sähkön tukkumarkkinat eivät edelleenkään ole kilpailulle avoimet EU:n normien mukaisesti; kehottaa siksi Ukrainaa saattamaan valmiiksi uudistuksensa ja parantamaan EU:n lainsäädännön noudattamista ennen kaikkea lisäämällä Ukrenerhon riippumattomuutta ja välttämällä ristiintukemista; kehottaa Ukrainaa nykyaikaistamaan olemassa olevia voimalaitoksiaan tiukkojen eurooppalaisten ympäristö- ja turvallisuusnormien noudattamiseksi; |
| --- | --- |

116.

| 117. | suhtautuu myönteisesti Ukrainan hallituksen kantaan noudattaa energiayhteisössä tehtyä sitoumusta noudattaa sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä, ympäristö- ja turvallisuuspolitiikka mukaan lukien, ja estää siten sähkön tuonti naapurimaissa sijaitsevista voimalaitoksista, joita rakennetaan noudattamatta kansainvälisten yleissopimusten vaatimuksia ja korkeimpia kansainvälisiä ympäristö- ja turvallisuusnormeja; |
| --- | --- |

117.

| 118. | pitää valitettavana, että Ukraina ei vielä täytä uusiutuvien energialähteiden alalla velvoitteitaan sijoittajia kohtaan ja että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuottajille maksettavien maksujen viivästyminen uhkaa puhtaiden energialähteiden kehittämisen jatkamista Ukrainassa; |
| --- | --- |

118.

| 119. | kehottaa Ukrainan viranomaisia saattamaan pikaisesti päätökseen ydinvoimaloiden nykyaikaistamisen ja tutkimaan viivästyksiä näissä prosesseissa, erityisesti Zaporižžjan ydinvoimalaitoksen nykyaikaistamisessa; |
| --- | --- |

119.

| 120. | korostaa, että on tärkeää lisätä infrastruktuuriyhteistyötä alueella, monipuolistaa edelleen Ukrainan energiatoimituksia, energiatehokkuutta, uusiutuvia energialähteitä ja Ukrainan energia-alan yhteyksiä sekä varmistaa samalla ympäristön kestävyys; toteaa, että alueen sisäisen kaupan tukeminen ja edistäminen itäisen kumppanuuden maiden välillä luo myös uusia taloudellisia mahdollisuuksia pk-yrityksillekin; |
| --- | --- |

120.

| 121. | kiittää Ukrainan hallitusta siitä, että se hyväksyi helmikuussa 2019 vuoteen 2030 ulottuvan valtion ympäristöpolitiikan strategian ja kansallisen jätehuoltosuunnitelman, ympäristövaikutusten arviointia ja strategista ympäristöarviointia koskevat lait sekä ilmastopolitiikkaa koskevat lait; kehottaa Ukrainaa lisäämään edelleen sitoumustaan ilmastonmuutoksen torjuntaan ilmastonmuutospolitiikan täytäntöönpanossa ja ilmastonmuutoskysymysten valtavirtaistamisessa kaikille päätöksenteon aloille sekä lisäämään ponnistelujaan Pariisin vuoden 2015 sopimukseen liittyvien kansallisten sitoumusten osalta; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kehottaa Ukrainaa torjumaan tehokkaasti laitonta puunhakkuuta kestävän metsänhoidon ja ympäristönsuojelunormien mukaisesti ja ryhtymään toimiin ja lopettamaan ympäristövahingot, jotka johtuvat luonnonvarojen laittomasta ja kestämättömästä hyödyntämisestä, kuten Karpaattien aarnimetsien laittomista hakkuista, jotka ovat myös tärkein syy alueen tulville; kehottaa EU:ta osallistumaan laittoman Svydovets-hiihtokeskuksen yhteydessä tapahtuvan laittoman puunkorjuun estämiseen sekä meripihkan laittoman ja ympäristölle haitallisen louhintamenetelmän käytön estämiseen; kannustaa Ukrainaa investoimaan ekologiseen ja ympäristön kannalta turvalliseen ja kestävään matkailuinfrastruktuuriin ja kehottaa Ukrainan viranomaisia estämään tulevia hankkeita vahingoittamasta ympäristöä parantamalla valvontaa, avoimuutta sekä ympäristövaikutusten arviointien ja huolellisuusvelvoitteiden täytäntöönpanoa; kehottaa Ukrainaa tarjoamaan avoimen ja helpon pääsyn ympäristötietoihin, laajentamaan suojelualueita ja nopeuttamaan suurten polttolaitosten merkittäviä epäpuhtauksia koskevan kansallisen päästövähennyssuunnitelman täytäntöönpanoa; kannustaa Ukrainaa antamaan lainsäädäntöä kestävän liikenteen kehittämiseksi; kehottaa Ukrainaa puhdistamaan ja hävittämään erittäin vaaralliset maatalouskemikaalit turvallisella ja ympäristötietoisella tavalla, erityisesti vanhentuneet torjunta-aineet Hersonin alueella ja muilla Ukrainan alueilla; |
| --- | --- |

122.

| 123. | on erittäin huolissaan konfliktin ympäristövaikutuksista Itä-Ukrainassa, mukaan lukien toisiinsa yhteydessä olevien kaivoksien tulvista aiheutuvat vaarat; kehottaa arvioimaan perusteellisesti konfliktin ympäristövaikutuksia ja laatimaan reagointisuunnitelman, jonka tarkoituksena on estää ekologinen katastrofi; ehdottaa Donbassin miinanraivausohjelmaa, johon osallistuisivat Ukrainan viranomaiset ja kansainvälinen yhteisö; |
| --- | --- |

123.

| 124. | on myös erittäin huolissaan noin 200 radioaktiivisesta lähteestä – joita käytetään lääketieteellisiin, teollisiin tai tieteellisiin tarkoituksiin – jotka sijaitsevat Donetskin alueella ja sen ympäristössä ja jotka aiheuttavat vakavia terveys-, turvallisuus- ja ympäristöriskejä; kehottaa Etyjiä, Ukraina-kontaktiryhmää ja Normandia-ryhmän -maita torjumaan radioaktiivisen toiminnan lisääntymistä ja radioaktiivisten aineiden salakuljetusta ydinsulkujärjestelmän mukaisesti; kehottaa kaikkia osapuolia olemaan yhteydessä asiaankuuluviin sidosryhmiin, jotta korkea-aktiiviset käytöstä poistetut radioaktiiviset lähteet voidaan kuljettaa turvallisesti pois Donbassin alueelta; |
| --- | --- |

124.

| 125. | suhtautuu myönteisesti Ukrainan pyrkimykseen edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita ja kehottaa komissiota tukemaan asianmukaisesti Ukrainan pyrkimyksiä muun muassa luomalla asiaa koskeva jäsennelty vuoropuhelu, etenemissuunnitelma ja tiedonvaihto; kehottaa komissiota varmistamaan, että pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus ei ole ristiriidassa siinä esitettyjen ympäristötavoitteiden ja -aloitteiden kanssa; |
| --- | --- |

125.

| 126. | suhtautuu myönteisesti EU:n 10 miljoonan euron kestävän talouden ilmastopakettiin, joka tarjoaa Ukrainalle tukea kehittää kokonaisvaltainen lähestymistapa sen keskeisten talouden alojen uudelleenjärjestelyyn vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi; |
| --- | --- |

126.

Ihmisten väliset yhteydet ja rajavalvonta

| 127. | toteaa, että rajatylittävällä liikkuvuudella on suuri merkitys ihmisten välisten yhteyksien vahvistamisessa, ja panee tyytyväisenä merkille, että Ukrainan kansalaisia koskevan viisumivapauden täytäntöönpano on jatkunut menestyksekkäästi, mikä on mahdollistanut sen, että Ukrainan kansalaiset ovat kesäkuusta 2017 lähtien tehneet yli 40 miljoonaa matkaa EU:n jäsenvaltioihin; korostaa, että on tärkeää jatkaa viisumivapautta koskevien edellytysten täyttämistä ja nopeuttaa niihin liittyviä uudistustoimia; toteaa, että viisumivapaus on lisännyt matkustamista Ukrainasta EU:hun ja se on siten parantanut yhteiskuntien välistä yhteisymmärrystä, mikä on paras peruste jatkuvalle lähentymiselle; painottaa, että tätä lähestymistapaa on jatkettava ja ajan myötä laajennettava; |
| --- | --- |

127.

| 128. | pitää tärkeänä Ukrainan integroitumista EU:n puitteisiin, kuten Erasmus+-ohjelmaan, Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja Luova Eurooppa -ohjelmaan, ja tarvetta tehostaa asiaankuuluvaa yhteistyötä nykyisissä ja tulevissa ohjelmissa; katsoo, että Ukrainan opiskelijoiden sekä yliopistojen ja koulujen opettajien osallistumista Erasmus+-ohjelmiin olisi lisättävä näkyvästi; |
| --- | --- |

128.

| 129. | panee merkille, että Ukrainan kansalaisten Schengen-maihin tekemien vierailujen lisääntyminen on merkinnyt haastetta EU:n ja Ukrainan välisille rajanylityspaikoille, jotka ovat ruuhkautuneet, ja että niiden infrastruktuuri tai kapasiteetti ei riitä takaamaan rajaa ylittäville ihmisille kunnollisia ja inhimillisiä olosuhteita; panee merkille, että yksi vaikeimmista ongelmista EU:n ja Ukrainan rajalla, erityisesti Unkarin ja Ukrainan sekä Puolan ja Ukrainan välisillä rajaosuuksilla, on ollut rajan ylittämiseen kuluva pitkä odotusaika; kehottaa komissiota käynnistämään vuoropuhelun sen varmistamiseksi, että rajanylitysmenettelyt ovat nopeita ja vapaita korruptiosta, muun muassa investoinneilla, henkilöstön koulutuksella ja rajanylitystä koskeviin valituksiin liittyvillä tehokkailla menettelyillä; kannustaa EU:ta tukemaan uusien rajanylityspaikkojen perustamista ja olemassa olevien rajanylityspaikkojen laajentamista EU:n ja Ukrainan rajalla seuraamalla tiukasti rahoitusta, jotta aiemman kaltaiset väärinkäytökset poistetaan; |
| --- | --- |

129.

| 130. | tukee EU:n ja Ukrainan välisen yhteistyön tehostamista erityisesti rajavalvonnan, kansallisten turvapaikkajärjestelmien ja biometrisiin välineisiin perustuvien identiteetin hallintajärjestelmien, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan, järjestäytyneen rikollisuuden ja vakavien kansainvälisten rikosten torjunnan alalla sekä Ukrainan ja Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) välisen yhteistyön syventämistä; |
| --- | --- |

130.

| 131. | panee merkille, että Ukrainan tulli- ja rajamenettelyjen yhdenmukaistamisessa unionin menettelyjen kanssa sekä meneillään olevissa vero- ja tullihallintojen institutionaalisissa uudistuksissa on edistytty edelleen; pitää myönteisenä lakia yhdestä ainoasta oikeussubjektista valtion tullilaitokselle sekä valtuutettuja talouden toimijoita sekä kansallisen sähköisen passitusjärjestelmän käyttöönottoa koskevia lakeja, jotka hyväksyttiin syksyllä 2019; on myös tyytyväinen siihen, että heinäkuussa 2019 hyväksyttiin ”yhdennetty rajaturvallisuuden strategia vuoteen 2025 saakka” ja sitä seuraava toimintasuunnitelma vuosiksi 2020–2022; pitää kuitenkin valitettavana, että EU:n rahoittama hanke kuuden tarkastuspisteen nykyaikaistamiseksi unionin rajalla on pysähtynyt, ja pahoittelee hyvin pitkiä odotusaikoja, joita kyseisillä rajoilla on edelleen; kehottaa lisäksi Ukrainan viranomaisia hyväksymään kaikki jäljellä olevat toimenpiteet ja asetukset, jotka ovat tarpeen AEO- ja NCTS-järjestelmien saattamiseksi täysin toimintakuntoon, ja varmistamaan, että valtion tullilaitoksen uusi johto nimitetään nopeasti pätevien ehdokkaiden keskuudesta avoimella ja puolueettomalla julkisella valintamenettelyllä; kehottaa Ukrainan viranomaisia säätämään rangaistavaksi kaikkien tavaroiden salakuljetuksen yhdennetyn rajavalvonnan keskeisenä osa-alueena; |
| --- | --- |

131.

| 132. | kehottaa EU:n sekä Ukrainan ja Moldovan viranomaisia nopeuttamaan laittoman kaupan estämistä ja sulkemaan salakuljetuksen väylät salakuljettajien turvapaikkana olevassa Transnistriassa, jota rikolliset ja oligarkit ovat hyödyntäneet, joka vahvistaa Venäjän vaikutusvaltaa ja joka on ollut yksi merkittävimmistä konfliktia pitkittävistä tekijöistä; |
| --- | --- |

132.

Institutionaaliset määräykset

| 133. | suhtautuu myönteisesti 6. lokakuuta 2020 pidetyn EU:n ja Ukrainan välisen huippukokouksen, joka oli covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen ensimmäinen Brysselissä fyysisesti pidetty kahdenvälinen huippukokous, tulokseen sekä kummankin osapuolen selkeisiin julkilausumiin siitä, että ne ovat edelleen sitoutuneet vahvistamaan Ukrainan poliittista assosiaatiota ja taloudellista yhdentymistä Euroopan unioniin; |
| --- | --- |

133.

| 134. | on tyytyväinen rauhaa ja demokratiaa koskevien Jean Monnet -vuoropuheluiden – joita Euroopan parlamentti käy Ukrainan Verhovna Radan kanssa – puitteissa edelleen jatkuvien kokousten ja toimien tuloksiin ja tukee täysin niiden jatkamista; on vakuuttunut siitä, että vuoropuhelun parlamentaarisen kulttuurin syventäminen varmistaa vahvan, riippumattoman, avoimen ja tehokkaan Ukrainan Verhovna Radan, joka on ensiarvoisen tärkeä maan demokraattisen ja eurooppalaisen tulevaisuuden kannalta ja Ukrainan kansalaisten pyrkimysten mukainen; |
| --- | --- |

134.

| 135. | kannustaa tässä yhteydessä Verhovna Radaa jatkamaan aktiivisesti institutionaalista uudistamistaan, jolla pyritään muun muassa lisäämään lainsäädännön valmiuksia ja laatua, lisäämään toimeenpanovallan käytön poliittista valvontaa sekä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta kansalaisia kohtaan, jotta assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien lakiehdotusten hyväksymistä sujuvoitetaan ja priorisoidaan, sekä ottamaan käyttöön institutionaalisia suojatoimia, joilla estetään assosiaatiosopimuksen nojalla tehtyjen sitoumusten vastainen lainsäädäntö, esimerkiksi vahvistamalla EU:hun yhdentymistä käsittelevän valiokunnan, jonka lausuntojen olisi oltava sitovia, roolia; korostaa, että on tärkeää jatkaa Euroopan parlamentin yhteistyötä Verhovna Radan kanssa tällaisen uudistamisprosessin tukemiseksi; korostaa, että on tärkeää jatkaa parlamenttien välistä yhteistyötä ja ihmisten välisiä yhteyksiä parhaalla mahdollisella tavalla covid-19-pandemian yhteydessä; |
| --- | --- |

135.

| 136. | korostaa, että on tärkeää jatkaa Ukrainassa olevan Euroopan unionin neuvontaoperaation (EUAM) tukemista ja sen roolia siviiliturvallisuusalan uudistamisessa; pitää myönteisenä sen kenttätoimiston avaamista Mariupoliin ja toivoo konkreettisia tuloksia operaation toimeksiannon mukaisesti; kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiään vahvistaa assosiaatiosopimuksen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvien Ukrainan viranomaisten valmiuksia; kehottaa komissiota laatimaan välineitä, joita tarvitaan tukemaan Ukrainan lainsäädännön jatkuvaa yhdenmukaistamista unionin säännöstöön EU:n ja Ukrainan 22. huippukokouksen asiaa koskevien päätösten mukaisesti; |
| --- | --- |

136.

| 137. | toistaa kehotuksensa itäisen kumppanuuden yliopiston perustamisesta Ukrainaan; kehottaa unionin toimielimiä vahvistamaan ja laajentamaan sellaisten ukrainalaisten oikeusalan ammattilaisten, jotka haluavat erikoistua EU-oikeuteen, koulutusohjelmia sekä vahvistamaan Ukrainan valmiuksia osallistua Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan muun muassa edistämällä ihmisten välisiä yhteyksiä sekä EU:n ja Ukrainan välistä akateemista ja koulutusyhteistyötä; |
| --- | --- |

137.

| 138. | suhtautuu myönteisesti EU:n tukeen College of Europe -yliopiston Natolinin laitoksen järjestämille Ukrainan virkamiesten institutionaalisten valmiuksien kehittämiselle ja koulutuskursseille; |
| --- | --- |

138.

| 139. | kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä, jäsenvaltioita ja Ukrainan viranomaisia laatimaan kampanjoita, joilla kansalaisille tiedotetaan paremmin itäisen kumppanuuden aloitteen ja assosiaatiosopimuksen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon tarjoamista mahdollisuuksista, lisätään tietoisuutta tiiviimmän yhteistyön eduista ja kytketään ne Ukrainan ja muiden assosioituneiden maiden työmarkkinoiden myönteiseen kehitykseen; kannustaa Ukrainan viranomaisia tiedottamaan paremmin assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen ja EU:n avun hyödyistä Ukrainan kansalaisille ja toteuttamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen sekä EU:n avun ja ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet saavuttavat paikallisen tason, myös maan syrjäisillä alueilla ja erityisesti maaseutualueilla, jotta asukkaat voivat ajaa myönteisiä muutoksia yhteisöissään; |
| --- | --- |

139.

| 140. | kiittää Ukrainan kansalaisyhteiskuntaa, nuoria ja kansalaisjärjestöjä niiden toiminnasta kaikilla julkisen ja poliittisen elämän aloilla ja erityisesti niiden tuesta assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanolle, covid-19-pandemian haasteisiin vastaamiselle, disinformaatiokampanjoiden torjumiselle, avun ja hätäavun tarjoamiselle maan sisällä siirtymään joutuneille henkilöille ja muille haavoittuville ryhmille sekä Ukrainan kansan yhteiskunnallisen selviytymiskyvyn ja medialukutaidon vahvistamiselle; kannustaa Ukrainan keskus- ja paikallishallintoa jatkamaan tiiviin yhteistyön edistämistä kansalaisyhteiskunnan kanssa, myös lisäämällä sen toiminnalle annettavaa taloudellista tukea; kehottaa komissiota asettamaan etusijalle näiden kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemisen; pitää tässä yhteydessä myönteisenä kansalaisyhteiskunnan rahoitusvälinettä koskevaa ohjelmaa, jonka määrärahat ovat 20 miljoonaa euroa ja joka tukee kansalaisjärjestöjen valmiuksien vahvistamista päätöksentekoon ja julkiseen elämään osallistumiseksi; kehottaa Ukrainan viranomaisia olemaan hyväksymättä kansalaisjärjestöjen ja muiden järjestöjen toimintaa ja työtä koskevia useita lakiluonnoksia, jotka eivät ole Ukrainan kansallisten ja kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden mukaisia, ja takaamaan, että kansalaisyhteiskunta voi toimia ilman aiheetonta haittaa; |
| --- | --- |

140.

o

o o

| 141. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Ukrainan presidentille, hallitukselle ja parlamentille sekä Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

141.

---

(1)  EUVL L 303, 28.11.2018, s. 39.

(2)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 116.

(3)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 82.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0167.

(5)  EUVL L 165, 27.5.2020, s. 31.

(6)  CM/Rec(2010)5, saatavana osoitteessa: https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cf40a

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/110

---

P9_TA(2021)0051

Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (2020/2818(RSP))

(2021/C 465/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 ja 15 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 ja 15 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission marraskuussa 2017 antaman julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja erityisesti sen 1. periaatteen ”Opetus, koulutus ja elinikäinen oppiminen” ja 4. periaatteen ”Työllisyyden aktiivinen tukeminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission marraskuussa 2017 antaman julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja erityisesti sen 1. periaatteen ”Opetus, koulutus ja elinikäinen oppiminen” ja 4. periaatteen ”Työllisyyden aktiivinen tukeminen”,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 1974 taloudellisesti tuettua opintovapaata koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 1974 taloudellisesti tuettua opintovapaata koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274) ja siihen liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2020)0121 ja SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274) ja siihen liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2020)0121 ja SWD(2020)0122),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (COM(2020)0275), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (COM(2020)0275),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen täytäntöönpanosta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020)0625) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0212), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen täytäntöönpanosta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020)0625) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0212),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 – Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0209), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 – Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0209),

| — | ottaa huomioon digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (DESI) 2020 ja inhimillistä pääomaa koskevan komission kertomuksen ”Digital Economy and Society Index Report 2020 – Human Capital” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (DESI) 2020 ja inhimillistä pääomaa koskevan komission kertomuksen ”Digital Economy and Society Index Report 2020 – Human Capital” (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102), jossa todetaan, että ”sekä ekologinen että digitaalinen siirtymä vaikuttavat kaikkiin taloutemme, yhteiskuntamme ja teollisuutemme osiin” ja että ”kilpailukykyinen teollisuus on riippuvainen pätevän työvoiman saannista ja sen säilyttämisestä”, ja jossa ennustetaan, että ”pelkästään seuraavien viiden vuoden aikana 120 miljoonan eurooppalaisen on hankittava täydennys- tai uudelleenkoulutusta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102), jossa todetaan, että ”sekä ekologinen että digitaalinen siirtymä vaikuttavat kaikkiin taloutemme, yhteiskuntamme ja teollisuutemme osiin” ja että ”kilpailukykyinen teollisuus on riippuvainen pätevän työvoiman saannista ja sen säilyttämisestä”, ja jossa ennustetaan, että ”pelkästään seuraavien viiden vuoden aikana 120 miljoonan eurooppalaisen on hankittava täydennys- tai uudelleenkoulutusta”,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), jossa todetaan, että ”ekologisen siirtymän etujen hyödyntämiseen tarvitaan ennakoivaa uudelleen- ja täydennyskoulutusta”, jotta kaikki tiedonannossa mainitut muutokset olisivat mahdollisia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), jossa todetaan, että ”ekologisen siirtymän etujen hyödyntämiseen tarvitaan ennakoivaa uudelleen- ja täydennyskoulutusta”, jotta kaikki tiedonannossa mainitut muutokset olisivat mahdollisia,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ”Uudelleenkoulutus ja osaamisen kehittäminen perustana kestävyyden ja työllistettävyyden lisäämiselle edistettäessä talouden elpymistä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ”Uudelleenkoulutus ja osaamisen kehittäminen perustana kestävyyden ja työllistettävyyden lisäämiselle edistettäessä talouden elpymistä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta”,

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa,

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2019 annetun neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2019 annetun neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät naisten ja miesten osaamisen parantamisesta EU:n työmarkkinoilla (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät naisten ja miesten osaamisen parantamisesta EU:n työmarkkinoilla (3),

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (4),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n uudesta korkeakoulutussuunnitelmasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n uudesta korkeakoulutussuunnitelmasta (5),

| — | ottaa huomioon yhteisistä puitteista parempien palvelujen tarjoamiseksi taitojen ja tutkintojen alalla (Europass) ja päätöksen N:o 2241/2004/EY kumoamisesta 18. huhtikuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/646 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisistä puitteista parempien palvelujen tarjoamiseksi taitojen ja tutkintojen alalla (Europass) ja päätöksen N:o 2241/2004/EY kumoamisesta 18. huhtikuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/646 (6),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi” (puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi” (puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon 15. maaliskuuta 2018”Työn tulevaisuus – tulevaisuuden työtehtävissä tarvittavien tietojen ja taitojen hankkiminen” (puheenjohtajavaltio Bulgarian pyytämä valmisteleva lausunto) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon 15. maaliskuuta 2018”Työn tulevaisuus – tulevaisuuden työtehtävissä tarvittavien tietojen ja taitojen hankkiminen” (puheenjohtajavaltio Bulgarian pyytämä valmisteleva lausunto) (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan työolotutkimuksen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan työolotutkimuksen (8),

| — | ottaa huomioon Eurofoundin tutkimuksen digitalisaation vaikutuksesta taitojen käyttöön ja kehittämiseen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin tutkimuksen digitalisaation vaikutuksesta taitojen käyttöön ja kehittämiseen (9),

| — | ottaa huomioon Cedefopin tutkimuksen, joka käsittelee aikuisten mahdollisuuksien lisäämistä taitojen lisäämisen ja uudelleenkoulutuksen avulla, niteet 1 ja 2 (Empowering adults through upskilling and reskilling pathways), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cedefopin tutkimuksen, joka käsittelee aikuisten mahdollisuuksien lisäämistä taitojen lisäämisen ja uudelleenkoulutuksen avulla, niteet 1 ja 2 (Empowering adults through upskilling and reskilling pathways),

| — | ottaa huomioon taitoja koskevia ennusteita ja vuoden 2030 suuntauksia ja haasteita koskevan Cedefopin kertomuksen ”Skills forecast – trends and challenges to 2030” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taitoja koskevia ennusteita ja vuoden 2030 suuntauksia ja haasteita koskevan Cedefopin kertomuksen ”Skills forecast – trends and challenges to 2030” (10),

| — | ottaa huomioon Cedefopin osaamispanoraaman (11) ja Euroopan osaamisindeksin (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cedefopin osaamispanoraaman (11) ja Euroopan osaamisindeksin (12),

| — | ottaa huomioon STOAn tutkimuksen ”Rethinking education in the digital age” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon STOAn tutkimuksen ”Rethinking education in the digital age” (13),

| — | ottaa huomioon OECD:n Skills for jobs -tietokannan (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n Skills for jobs -tietokannan (14),

| — | ottaa huomioon OECD:n tutkimuksen ”Getting Skills Right. Increasing Adult Learning Participation. Learning from successful reforms” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n tutkimuksen ”Getting Skills Right. Increasing Adult Learning Participation. Learning from successful reforms” (15),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 julkaistun OECD:n selvityksen, jossa käsitellään taitoja koskevia toimenpiteitä ja työvoiman liikkuvuutta covid-19-kriisin aikana (Skill measures to mobilise the workforce during the COVID-19 crisis) (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 julkaistun OECD:n selvityksen, jossa käsitellään taitoja koskevia toimenpiteitä ja työvoiman liikkuvuutta covid-19-kriisin aikana (Skill measures to mobilise the workforce during the COVID-19 crisis) (16),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen koulutuksen tulevaisuudesta covid-19-kriisin yhteydessä (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen koulutuksen tulevaisuudesta covid-19-kriisin yhteydessä (17),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (18),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koulutuksen nykyaikaistamisesta EU:ssa (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koulutuksen nykyaikaistamisesta EU:ssa (19),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman uudesta osaamisohjelmasta Euroopalle (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman uudesta osaamisohjelmasta Euroopalle (20),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (21),

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luomisesta 2000-lukua varten: taitojen ja pätevyyksien sovittaminen kysyntään ja työmahdollisuuksiin keinona toipua kriisistä (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luomisesta 2000-lukua varten: taitojen ja pätevyyksien sovittaminen kysyntään ja työmahdollisuuksiin keinona toipua kriisistä (22),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (O-000006/2021 – B9-0004/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (O-000006/2021 – B9-0004/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | toteaa, että vihreä siirtymä, digitaalinen muutos, väestönkehitys ja globalisaatio muuttavat työelämän luonnetta, työn sisältöä ja sen osaamis- ja pätevyysvaatimuksia; katsoo, että täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan vastata kiihtyvien makrotrendien luomiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin, ja että ne ovat avainasemassa EU:n työmarkkinoiden kasvavan osaamisvajeen kuromisessa umpeen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vihreä siirtymä, digitaalinen muutos, väestönkehitys ja globalisaatio muuttavat työelämän luonnetta, työn sisältöä ja sen osaamis- ja pätevyysvaatimuksia; katsoo, että täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan vastata kiihtyvien makrotrendien luomiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin, ja että ne ovat avainasemassa EU:n työmarkkinoiden kasvavan osaamisvajeen kuromisessa umpeen;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi on täysin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukainen, erityisesti sen ensimmäisen periaatteen, jonka mukaan jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi on täysin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukainen, erityisesti sen ensimmäisen periaatteen, jonka mukaan jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä;

| C. | ottaa huomioon, että digitaaliajan koulutus sisältää virallisen digitaalisen koulutuksen sekä arkioppimisen ja epävirallisen koulutuksen teknisissä, pehmeissä ja kansalaisuuteen liittyvissä taidoissa Euroopan kansalaisten koko eliniän ajan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että digitaaliajan koulutus sisältää virallisen digitaalisen koulutuksen sekä arkioppimisen ja epävirallisen koulutuksen teknisissä, pehmeissä ja kansalaisuuteen liittyvissä taidoissa Euroopan kansalaisten koko eliniän ajan;

| D. | toteaa, että virallisten koulutusjärjestelmien on yhä vaikeampi vastata kaikkiin yksilöllisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin ja vaatimuksiin jatkuvasti muuttuvassa maailmassa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että virallisten koulutusjärjestelmien on yhä vaikeampi vastata kaikkiin yksilöllisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin ja vaatimuksiin jatkuvasti muuttuvassa maailmassa;

| E. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on muuttanut työelämää, kiihdyttänyt irtisanomisia ja monien työpaikkojen vanhentumista, korostanut digitaalisten taitojen ja digitaalisen lukutaidon merkitystä, leventänyt digitaalista kuilua ja lisännyt tarvetta päivittää Euroopan työvoiman taitoja, erityisesti kun on kyse digitaalisten ja teknologisten taitojen sekä pehmeiden taitojen, kuten selviytymiskyvyn ja sopeutumiskyvyn, tarpeen dramaattisesta lisääntymisestä; ottaa huomioon, että näistä tarpeista tulee entistäkin kiireellisempiä tekoälyn käytön lisääntyessä, mikä saattaa muuttaa täysin työskentelymalleja ja korvata tietyntyyppistä toimintaa; ottaa huomioon, että pandemia on häirinnyt koulutustoimintaa ja vaikuttanut erityisesti ammatillisen koulutuksen opiskelijoihin ja lisännyt työttömyyttä erityisesti niiden nuorten keskuudessa, joilla on vaikeuksia siirtyä koulutuksesta työelämään; ottaa huomioon, että covid-19-kriisin aikana toteutetut sulkutoimet ovat tarjonneet työntekijöille mahdollisuuden päivittää taitojaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on muuttanut työelämää, kiihdyttänyt irtisanomisia ja monien työpaikkojen vanhentumista, korostanut digitaalisten taitojen ja digitaalisen lukutaidon merkitystä, leventänyt digitaalista kuilua ja lisännyt tarvetta päivittää Euroopan työvoiman taitoja, erityisesti kun on kyse digitaalisten ja teknologisten taitojen sekä pehmeiden taitojen, kuten selviytymiskyvyn ja sopeutumiskyvyn, tarpeen dramaattisesta lisääntymisestä; ottaa huomioon, että näistä tarpeista tulee entistäkin kiireellisempiä tekoälyn käytön lisääntyessä, mikä saattaa muuttaa täysin työskentelymalleja ja korvata tietyntyyppistä toimintaa; ottaa huomioon, että pandemia on häirinnyt koulutustoimintaa ja vaikuttanut erityisesti ammatillisen koulutuksen opiskelijoihin ja lisännyt työttömyyttä erityisesti niiden nuorten keskuudessa, joilla on vaikeuksia siirtyä koulutuksesta työelämään; ottaa huomioon, että covid-19-kriisin aikana toteutetut sulkutoimet ovat tarjonneet työntekijöille mahdollisuuden päivittää taitojaan;

| F. | ottaa huomioon, että avaintaidot ovat ratkaisevan tärkeitä osaamisyhteiskunnassa ja elinikäisen oppimisen yhteydessä, koska ne takaavat suuremman joustavuuden mukautumisessa muuttuviin yhteiskuntiin ja työmarkkinoihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että avaintaidot ovat ratkaisevan tärkeitä osaamisyhteiskunnassa ja elinikäisen oppimisen yhteydessä, koska ne takaavat suuremman joustavuuden mukautumisessa muuttuviin yhteiskuntiin ja työmarkkinoihin;

| G. | ottaa huomioon, että haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät yhteiskunnassa kokevat edelleen runsaasti eriarvoisuutta koulutuksen ja taitojen saatavuudessa ja eriarvoisuutta on myös sukupuolten välillä, sillä erilaisista etnisistä taustoista peräisin olevat kansalaiset, vammaiset tai naiset saavat epätodennäköisemmin mahdollisuuden oppia uusia taitoja; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät yhteiskunnassa kokevat edelleen runsaasti eriarvoisuutta koulutuksen ja taitojen saatavuudessa ja eriarvoisuutta on myös sukupuolten välillä, sillä erilaisista etnisistä taustoista peräisin olevat kansalaiset, vammaiset tai naiset saavat epätodennäköisemmin mahdollisuuden oppia uusia taitoja;

| H. | katsoo, että henkilöillä on oltava työmarkkinoilla edellytettävä osaaminen ja heidän on pystyttävä sopeutumaan muuttuviin osaamistarpeisiin nopeasti koko elämänsä ajan; toteaa, että 37–69 prosenttia useiden alojen tehtävistä olisi mahdollista automatisoida EU:ssa, mikä muuttaisi merkittävästi tehokkuutta (23); ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan 28 prosenttia työntekijöistä ilmoitti, että heillä on taidot selviytyä vaativammista tehtävistä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että henkilöillä on oltava työmarkkinoilla edellytettävä osaaminen ja heidän on pystyttävä sopeutumaan muuttuviin osaamistarpeisiin nopeasti koko elämänsä ajan; toteaa, että 37–69 prosenttia useiden alojen tehtävistä olisi mahdollista automatisoida EU:ssa, mikä muuttaisi merkittävästi tehokkuutta (23); ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan 28 prosenttia työntekijöistä ilmoitti, että heillä on taidot selviytyä vaativammista tehtävistä;

| I. | ottaa huomioon, että täydennys- ja uudelleenkoulutus on yksilön lisäksi myös yhteiskunnan vastuulla, sillä perustaitojen alhainen taso ja aikuisten vähäinen osallistuminen koulutukseen vähentävät heidän työmahdollisuuksiaan työmarkkinoilla, aiheuttavat sosiaalista ja taloudellista eriarvoisuutta ja myötävaikuttavat köyhyyden korkeaan tasoon; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että täydennys- ja uudelleenkoulutus on yksilön lisäksi myös yhteiskunnan vastuulla, sillä perustaitojen alhainen taso ja aikuisten vähäinen osallistuminen koulutukseen vähentävät heidän työmahdollisuuksiaan työmarkkinoilla, aiheuttavat sosiaalista ja taloudellista eriarvoisuutta ja myötävaikuttavat köyhyyden korkeaan tasoon;

| J. | toteaa, että osaamisen kysynnän ja tarjonnan epätasapaino ja osaamisvaje ovat merkittäviä haasteita EU:n työmarkkinoille ja koulutusjärjestelmille; toteaa, että työvoiman digitaalisen osaamisen puute on suuri ja 42 prosentilla EU:n kansalaisista ei ole edes digitaalista perusosaamista (24); katsoo, että digitaalisen osaamisen puutteen korjaamiseksi tarvitaan merkittäviä investointeja; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että osaamisen kysynnän ja tarjonnan epätasapaino ja osaamisvaje ovat merkittäviä haasteita EU:n työmarkkinoille ja koulutusjärjestelmille; toteaa, että työvoiman digitaalisen osaamisen puute on suuri ja 42 prosentilla EU:n kansalaisista ei ole edes digitaalista perusosaamista (24); katsoo, että digitaalisen osaamisen puutteen korjaamiseksi tarvitaan merkittäviä investointeja;

| K. | ottaa huomioon, että nykyinen nuorten sukupolvi on erittäin ammattitaitoinen; toteaa, että koulutus, uudelleenkoulutus, täydennyskoulutus ja elinikäinen oppiminen eivät ole ainoa vastaus nuorten työpaikkojen puutteeseen; katsoo, että tarvitaan lisää työllisyystoimenpiteitä laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen luomisen varmistamiseksi; ottaa huomioon, että työllisyystilanne kehittyy nopeasti ja on arvioitu, että 65 prosenttia alakoulun nyt aloittavista lapsista päätyy lopulta työskentelemään täysin uudenlaisissa työpaikoissa, jollaisia ei vielä ole olemassa (25); ottaa huomioon, että vuonna 2019 jo 85 prosenttia kansalaisista käytti internetiä ja vähintään digitaaliset perustaidot oli vain 58 prosentilla (26); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että nykyinen nuorten sukupolvi on erittäin ammattitaitoinen; toteaa, että koulutus, uudelleenkoulutus, täydennyskoulutus ja elinikäinen oppiminen eivät ole ainoa vastaus nuorten työpaikkojen puutteeseen; katsoo, että tarvitaan lisää työllisyystoimenpiteitä laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen luomisen varmistamiseksi; ottaa huomioon, että työllisyystilanne kehittyy nopeasti ja on arvioitu, että 65 prosenttia alakoulun nyt aloittavista lapsista päätyy lopulta työskentelemään täysin uudenlaisissa työpaikoissa, jollaisia ei vielä ole olemassa (25); ottaa huomioon, että vuonna 2019 jo 85 prosenttia kansalaisista käytti internetiä ja vähintään digitaaliset perustaidot oli vain 58 prosentilla (26);

| L. | katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä ja vähentää hiilidioksidipäästöjä 60 prosentilla vuoteen 2030 mennessä merkitsevät siirtymistä ilmastoneutraaliin, energiatehokkaaseen kiertotalouteen; toteaa, että tämä vaikuttaa perustavanlaatuisesti kaikkiin talouden aloihin, minkä vuoksi työvoiman uudelleenkoulutus ja keskittyminen vihreään osaamiseen kaikilla koulutusväylillä ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan toteuttaa oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä ja vähentää hiilidioksidipäästöjä 60 prosentilla vuoteen 2030 mennessä merkitsevät siirtymistä ilmastoneutraaliin, energiatehokkaaseen kiertotalouteen; toteaa, että tämä vaikuttaa perustavanlaatuisesti kaikkiin talouden aloihin, minkä vuoksi työvoiman uudelleenkoulutus ja keskittyminen vihreään osaamiseen kaikilla koulutusväylillä ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan toteuttaa oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen;

| M. | ottaa huomioon, että teknologisten ja digitaalisten taitojen lisäksi kriittinen ajattelu on yksi keskeisistä taidoista, joita ihmiset tarvitsevat digitaalisella aikakaudella; katsoo, että on selvästi tarpeen edistää kriittistä ajattelua kaikkien kansalaisryhmien keskuudessa, jotta he voivat hyödyntää digitaalisten välineiden koko potentiaalin ja jotta heitä voidaan suojella niiden vaaroilta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että teknologisten ja digitaalisten taitojen lisäksi kriittinen ajattelu on yksi keskeisistä taidoista, joita ihmiset tarvitsevat digitaalisella aikakaudella; katsoo, että on selvästi tarpeen edistää kriittistä ajattelua kaikkien kansalaisryhmien keskuudessa, jotta he voivat hyödyntää digitaalisten välineiden koko potentiaalin ja jotta heitä voidaan suojella niiden vaaroilta;

| N. | ottaa huomioon, että nykyaikaisilla, innovatiivisilla ja osallistavilla koulutusjärjestelmillä, joiden ytimessä on digitaaliteknologia, on hyvät edellytykset valmistella uusia ammattilaissukupolvia tuleviin haasteisiin ja mahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että nykyaikaisilla, innovatiivisilla ja osallistavilla koulutusjärjestelmillä, joiden ytimessä on digitaaliteknologia, on hyvät edellytykset valmistella uusia ammattilaissukupolvia tuleviin haasteisiin ja mahdollisuuksiin;

| O. | ottaa huomioon, että kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymiskyvyn kannalta on ratkaisevan tärkeää, että kaikilla, myös haavoittuvassa asemassa olevilla ryhmillä, ikääntyneillä ja köyhillä kaupunkialueilla tai harvaan asutuilla ja väestökadosta kärsivillä maaseutu- ja syrjäisillä alueilla ja saarilla asuvilla ihmisillä, on yhtäläiset mahdollisuudet päästä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteiden piiriin sekä saada osaamisresursseja, neuvontaa sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevia tietoja; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimukset osoittavat, että eriarvoisuus työntekijöiden mahdollisuuksissa saada koulutusta on lisääntynyt (27); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymiskyvyn kannalta on ratkaisevan tärkeää, että kaikilla, myös haavoittuvassa asemassa olevilla ryhmillä, ikääntyneillä ja köyhillä kaupunkialueilla tai harvaan asutuilla ja väestökadosta kärsivillä maaseutu- ja syrjäisillä alueilla ja saarilla asuvilla ihmisillä, on yhtäläiset mahdollisuudet päästä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteiden piiriin sekä saada osaamisresursseja, neuvontaa sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevia tietoja; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimukset osoittavat, että eriarvoisuus työntekijöiden mahdollisuuksissa saada koulutusta on lisääntynyt (27);

| P. | ottaa huomioon, että joissakin EU-maissa lasten koulutyöhön käyttämä aika puolittui covid-19-kriisin aikana; ottaa huomioon, että oppilaitosten sulkemisella, vaikka se olisikin väliaikaista, voi olla merkittäviä seurauksia oppijoille ja se voi vaikuttaa kielteisesti oppimistuloksiin ja lisätä olemassa olevaa eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että joissakin EU-maissa lasten koulutyöhön käyttämä aika puolittui covid-19-kriisin aikana; ottaa huomioon, että oppilaitosten sulkemisella, vaikka se olisikin väliaikaista, voi olla merkittäviä seurauksia oppijoille ja se voi vaikuttaa kielteisesti oppimistuloksiin ja lisätä olemassa olevaa eriarvoisuutta;

| Q. | ottaa huomioon, että toisin kuin oppivelvollisuusjärjestelmä, aikuiskoulutus on vapaaehtoinen sitoumus, joka perustuu henkilökohtaiseen tai ammatilliseen motivaatioon ja merkitsee suurempaa haastetta koulutuksen tarjoajille; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että toisin kuin oppivelvollisuusjärjestelmä, aikuiskoulutus on vapaaehtoinen sitoumus, joka perustuu henkilökohtaiseen tai ammatilliseen motivaatioon ja merkitsee suurempaa haastetta koulutuksen tarjoajille;

| R. | katsoo, että ajantasaiset taidot edistävät ihmisten pysymistä työmarkkinoilla ja heidän sosiaalista osallisuuttaan, mikä on olennaisen tärkeää myös miljoonien kansalaisten mielenterveyden ja elämän kannalta; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että ajantasaiset taidot edistävät ihmisten pysymistä työmarkkinoilla ja heidän sosiaalista osallisuuttaan, mikä on olennaisen tärkeää myös miljoonien kansalaisten mielenterveyden ja elämän kannalta;

| S. | katsoo, että sukupuolen perusteella erilaisia taitoja ei ole olemassa, mutta valinnoissa ja urakehityksessä on eroja sukupuolten välillä; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että sukupuolen perusteella erilaisia taitoja ei ole olemassa, mutta valinnoissa ja urakehityksessä on eroja sukupuolten välillä;

| T. | toteaa, että koulutus- ja osaamispolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan; toteaa, että EU:lla on tärkeä rooli jäsenvaltioiden näillä aloilla toteuttamien toimien tukemisessa, koordinoinnissa ja täydentämisessä; toteaa, että uudet haasteet edellyttävät eurooppalaisten välineiden ja tukipolitiikkojen käyttöönottoa eurooppalaisella koulutusalueella; ottaa huomioon, että Erasmus+-ohjelman, Euroopan nuorisotakuun ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen kaltaisilla unionin ohjelmilla on tärkeä rooli nuorten taitojen parantamisessa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että koulutus- ja osaamispolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan; toteaa, että EU:lla on tärkeä rooli jäsenvaltioiden näillä aloilla toteuttamien toimien tukemisessa, koordinoinnissa ja täydentämisessä; toteaa, että uudet haasteet edellyttävät eurooppalaisten välineiden ja tukipolitiikkojen käyttöönottoa eurooppalaisella koulutusalueella; ottaa huomioon, että Erasmus+-ohjelman, Euroopan nuorisotakuun ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen kaltaisilla unionin ohjelmilla on tärkeä rooli nuorten taitojen parantamisessa;

| U. | katsoo kuitenkin, että digitaaliteknologia olisi nähtävä välineenä laadukkaan koulutuksen tarjoamiseksi; ottaa huomioon, että tulevaisuudessa tarvitaan yhä enemmän digitaalisia taitoja (koodaus, logistiikka ja robotiikka) paitsi tietotekniikkakursseilla myös koko opetussuunnitelmassa; |
| --- | --- |

U.

katsoo kuitenkin, että digitaaliteknologia olisi nähtävä välineenä laadukkaan koulutuksen tarjoamiseksi; ottaa huomioon, että tulevaisuudessa tarvitaan yhä enemmän digitaalisia taitoja (koodaus, logistiikka ja robotiikka) paitsi tietotekniikkakursseilla myös koko opetussuunnitelmassa;

| V. | katsoo, että digitaalipohjaisen koulutuksen ja taitojen kehittämisen mahdollisuuksia olisi tutkittava paremmin ja edistettävä, esimerkiksi haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tai joustavampaa koulutusta tarvitsevalle pk-yritysten henkilöstölle suunnattua verkkokoulutusta, tiiviissä yhteistyössä asiasta vastaavien alueellisten instituutioiden ja elinten kanssa; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että digitaalipohjaisen koulutuksen ja taitojen kehittämisen mahdollisuuksia olisi tutkittava paremmin ja edistettävä, esimerkiksi haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tai joustavampaa koulutusta tarvitsevalle pk-yritysten henkilöstölle suunnattua verkkokoulutusta, tiiviissä yhteistyössä asiasta vastaavien alueellisten instituutioiden ja elinten kanssa;

| W. | ottaa huomioon, että alle kolmevuotiaiden lasten varhaiskasvatukseen osallistuvien osuus on Euroopassa edelleen alle 33 prosenttia puolessa EU:n jäsenvaltioista (28); |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että alle kolmevuotiaiden lasten varhaiskasvatukseen osallistuvien osuus on Euroopassa edelleen alle 33 prosenttia puolessa EU:n jäsenvaltioista (28);

| X. | toteaa, että Eurofoundin mukaan digitaalipohjaisten liiketoimintamallien, kuten alustatyön, käyttöönottoon liittyviä osaamisvaikutuksia olisi tutkittava paremmin ja niihin olisi puututtava strategisesti joko puuttumalla osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja työn sisällön köyhtymiseen tai kehittämällä taitoja, kuten monialaisia taitoja ja yrittäjyystaitoja; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että Eurofoundin mukaan digitaalipohjaisten liiketoimintamallien, kuten alustatyön, käyttöönottoon liittyviä osaamisvaikutuksia olisi tutkittava paremmin ja niihin olisi puututtava strategisesti joko puuttumalla osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja työn sisällön köyhtymiseen tai kehittämällä taitoja, kuten monialaisia taitoja ja yrittäjyystaitoja;

| Y. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 10,2 prosenttia 18–24-vuotiaista EU:ssa oli suorittanut enintään ylemmän perusasteen koulutuksen eikä ollut jatkokoulutuksessa (koulupudokkaat) (29); |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 10,2 prosenttia 18–24-vuotiaista EU:ssa oli suorittanut enintään ylemmän perusasteen koulutuksen eikä ollut jatkokoulutuksessa (koulupudokkaat) (29);

| Z. | ottaa huomioon, että työpaikkaoppimisen tärkeä rooli taitojen hyödyntämisessä ja kehittämisessä on jo pitkään tunnustettu, mutta vuoden 2019 Euroopan yritystutkimus osoitti, että vain pieni osa organisaatioista yhdistää johdonmukaisesti työpaikan käytäntöjä, joilla optimoidaan taitojen käyttöä ja tuetaan taitojen kehittämistä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että työpaikkaoppimisen tärkeä rooli taitojen hyödyntämisessä ja kehittämisessä on jo pitkään tunnustettu, mutta vuoden 2019 Euroopan yritystutkimus osoitti, että vain pieni osa organisaatioista yhdistää johdonmukaisesti työpaikan käytäntöjä, joilla optimoidaan taitojen käyttöä ja tuetaan taitojen kehittämistä;

| AA. | ottaa huomioon, että 72 prosenttia opettajista Euroopassa oli naisia vuonna 2017; ottaa huomioon, että 9 prosenttia EU:ssa työskentelevistä opettajista oli alle 30-vuotiaita ja 36 prosenttia vähintään 50-vuotiaita (30); |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että 72 prosenttia opettajista Euroopassa oli naisia vuonna 2017; ottaa huomioon, että 9 prosenttia EU:ssa työskentelevistä opettajista oli alle 30-vuotiaita ja 36 prosenttia vähintään 50-vuotiaita (30);

| 1. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi”, jossa asetetaan osaaminen EU:n poliittisen ohjelman keskiöön ja varmistetaan, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisessä periaatteessa kaikille vahvistettu oikeus laadukkaaseen ja osallistuvaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen kaikilla aloilla ja alueilla toteutuu koko unionissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti tiedonannossa esitettyihin 12 lippulaivatoimeen sekä määrällisiin tavoitteisiin, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2025 mennessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten vammaisille, vähän koulutetuille aikuisille, vähemmistöille, myös romaneille, sekä maahanmuuttajataustaisille henkilöille, tarjotaan laaja pääsy taitojen ja osaamisen parantamiseen; kehottaa komissiota tutkimaan, miten tämä oikeus voidaan toteuttaa, ja ottamaan käyttöön seurantamekanismin, jolla kannustetaan jäsenvaltioita laatimaan kansallisia toimintaohjelmia ja esittämään säännöllisesti kansallisia raportteja siitä, miten tätä oikeutta noudatetaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että työntekijöiden on tärkeää saada koulutusta ja uudelleenkoulutusta sellaisilla teollisuudenaloilla ja aloilla, joilla on tehtävä perustavanlaatuisia muutoksia vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta silmällä pitäen; korostaa, että tutkinnot ja todistettu osaaminen tuovat lisäarvoa työntekijöille ja parantavat heidän asemaansa työmarkkinoilla ja että niitä voidaan käyttää työmarkkinasiirtymiin; kehottaa suuntaamaan julkista osaamispolitiikkaa tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamiseen, sertifiointiin ja validointiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että osaaminen ja elinikäinen oppiminen ovat elintärkeitä kestävän kasvun, tuottavuuden, investointien ja innovoinnin kannalta ja siksi ne ovat keskeisiä tekijöitä yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyvyn kannalta; korostaa, että kaikkien asiaankuuluvien osaamisen kehittämiseen osallistuvien toimijoiden, myös työmarkkinaosapuolten ja hallinnon kaikkien tasojen, tiivis yhteistyö ja parhaiden käytäntöjen vaihto ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa, että jokainen voi hankkia kaikki työmarkkinoilla ja ylipäätään yhteiskunnassa tarvittavat taidot; korostaa tässä yhteydessä, että on koottava ajantasaista tietoa ja ennusteita työmarkkinoiden osaamistarpeista ja -vaatimuksista myös paikallistasolla; tukee sellaisen osaamissopimuksen käynnistämistä, jonka avulla pyritään tehostamaan yritysten toimia eurooppalaisen työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutuksen hyväksi; kehottaa tekemään paikallisia osaamissopimuksia, jotta voidaan tavoittaa paremmin covid-19-kriisin eniten koettelemien alojen ihmiset ja auttaa heitä pätevöitymään uudelleen niin, että he voivat pysyä aktiivisina työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että ammattikoulutuksen ja yleissivistävän koulutuksen järjestelmien nykyaikaistaminen on avainasemassa, jotta nuoret ja aikuiset voivat valmistautua vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen ja jotta voidaan varmistaa, että parhaassa työiässä olevat ja ikääntyneet työntekijät ylläpitävät ja kehittävät taitoja, joita tarvitaan työllistyvyyden turvaamiseksi ja työelämän pidentämiseksi; muistuttaa lisäksi, että tämä nykyaikaistaminen on avainasemassa covid-19-pandemiasta elpymisessä; pitää myönteisenä komission ehdotusta neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta; korostaa, että ammatillisen koulutuksen ohjelmien on oltava kohdennettuja, tulevaisuuteen suuntautuneita, helposti saavutettavia, läpäiseviä, EU:n tasolla yhteenliitettyjä ja oppijakeskeisiä ja niiden on mahdollistettava joustavat yksilölliset koulutusväylät ja tarjottava ammatillisen koulutuksen opiskelijoille ja opettajille taidot, joiden avulla heistä tulee aktiivisia ja demokraattisia kansalaisia ja he voivat menestyä työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa; muistuttaa, että ammatillisen koulutuksen ohjelmien nykyaikaistamisen on kuljettava käsi kädessä niiden houkuttelevuuden lisäämisen kanssa, jotta useammat nuoret valitsisivat ne; korostaa harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevään koulutusmalliin ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien parhaiden käytäntöjen merkitystä, sillä ne voivat edistää työmarkkinoiden rakenteellisia muutoksia ja johtaa entistä korkeampaan nuorisotyöllisyyden tasoon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että oppisopimuskoulutuksella voi olla tässä yhteydessä tärkeä rooli, sillä se valmistaa nuoria ammatteihin, joista on suuri kysyntä, ja voi siten edistää heidän kestävää integroitumistaan työmarkkinoille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään EU:n varoja ammatillisen koulutuksen edistämiseen ja kannustamaan työnantajia luomaan palkallisia harjoittelu- ja oppisopimusohjelmia ammatillisten oppilaitosten opiskelijoille ja järjestämään heille kilpailuja ja alan turnauksia; kannustaa yrityksiä varmistamaan työntekijöidensä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen ja tehostamaan oppisopimuskoulutuksen tarjontaa harjoittelun laatupuitteiden sekä laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisten puitteiden mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä komissiota arvioimaan uudelleen nykyisiä eurooppalaisia välineitä, kuten harjoittelun laatupuitteita ja laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia puitteita, ja sisällyttämään ehdotuksiin laatukriteerit, harjoittelijoille maksettavan kohtuullisen korvauksen periaate, sosiaalisen suojelun saatavuus, kestävä työllisyys ja sosiaaliset oikeudet mukaan luettuina; korostaa, että näillä kriteereillä varmistettaisiin harjoittelijoiden ja oppisopimuskoulutuksessa olevien siirtyminen vakaisiin ja laadukkaisiin työpaikkoihin ja autettaisiin varmistamaan tasa-arvoiset mahdollisuudet eri aloilla sekä mahdollisuudet, jotka tarjoavat pitkän aikavälin turvaa, sosiaaliturvaa ja yhtäläiset ja ihmisarvoiset työolot eivätkä edistä epävarmojen työpaikkojen syntymistä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että ammatilliset taidot ovat yksi Euroopan talouden liikkeellepanevista voimista, ja kehottaa luomaan yhteyden perinteisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen välille siten, että ammatillisen koulutuksen taitojen kehittäminen joko keskeisenä painopisteenä tai täydentävänä osana sekä opiskelijoille että aikuisille tarjolla olevia vaihtoehtoja voi parantaa työnhakijoiden mahdollisuuksia, edistää työvoiman liikkuvuutta ja parantaa työmarkkinoiden häiriönsietokykyä kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | neuvoo komissiota antamaan jäsenvaltioille suosituksia, joissa ammatillinen koulutus korreloi osaamisohjelman kanssa, ottaen huomioon kansalliset toimivaltuudet ja toissijaisuusperiaate, ja joissa keskitytään ammatillisen koulutuksen varhaisen uraneuvonnan parantamiseen ja maksimoimaan eurooppalaisten nuorten mahdollisuudet kehittää osaamistaan; pitää tältä osin myönteisenä Cedefopin ja Eurofoundin antamaa panosta näissä asioissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on äärimmäisen tärkeää tukea aktiivisesti opettajia ja kouluttajia hyväksymällä tehokas politiikkapaketti, jolla varmistetaan, että he ovat hyvin valmistautuneita ja ammattitaitoisia koulujen ja oppilaitosten digitaalista ja vihreää muutosta varten; katsoo, että koulutusalan ammattiliitot on otettava mukaan niiden taitojen ja osaamisen määrittelyyn, joita opettajien ja kouluttajien on hankittava vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyvässä valmentavassa ammatillisessa kehityksessä ja jatkokehityksessä; katsoo, että investointeja julkiseen koulutukseen on lisättävä huomattavasti ja että sosiaalisen vuoropuhelun ammattiliittojen kanssa on oltava keskeinen pilari, jotta voidaan taata koulutusalan ammattilaisille riittävät palkat, eläkkeet ja oikeudenmukaiset työolot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että osaamistarpeiden ennakointijärjestelmiä on parannettava siten, että työmarkkinaosapuolet ovat mukana, jotta voidaan paremmin määritellä uudet osaamistarpeet, tuottaa yleistaitoja sekä ala- ja ammattikohtaisia taitoja tarpeen mukaan ja minimoida osaamisvajetta ja osaamisen epätasapainoa; pitää myönteisenä komission ehdottamia toimia osaamista koskevien tietojen hankinnan parantamiseksi; korostaa, että tekoälyn ja massadata-analyysin soveltamista osaamista koskevan tiedon hankintaan uusien toimenkuvien määrittelyssä on seurattava säännöllisesti ja järjestelmällisesti vinoutumien sekä suoran ja välillisen syrjinnän estämiseksi ja että olisi varmistettava korjaavat toimenpiteet; korostaa, että ammatinvalinnanohjauksen vahvistaminen varhaisesta iästä alkaen sekä opiskelijoiden ja aikuisoppijoiden yhdenvertaiset mahdollisuudet saada tietoa ja tukea voivat auttaa heitä valitsemaan sopivia koulutus- ja ammattipolkuja, jotka johtavat heidän kiinnostustensa, lahjakkuutensa ja pätevyytensä mukaisiin työllistymismahdollisuuksiin ja vähentävät osaamisen kohtaanto-ongelmia; korostaa työvoimapalvelujen ja sosiaalipalvelujen välisen yhteistyön merkitystä, jotta voidaan tunnistaa ja tukea henkilöitä, jotka ovat äskettäin menettäneet työpaikkansa tai ovat vaarassa menettää työpaikkansa; korostaa elinikäisen ohjauksen merkitystä Euroopan osaamisohjelmassa ja tarvetta parantaa laadukkaan ohjauksen saatavuutta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioille annettuun suositukseen varhaisvaroitusjärjestelmien vahvistamisesta sellaisten nuorten tunnistamiseksi, jotka ovat vaarassa jäädä työelämän ja koulutuksen ulkopuolelle (NEET, (not in education, employment, or training); on vakuuttunut siitä, että asianmukaisesti toteutetuilla ennaltaehkäisevillä toimilla, kuten taitojen arviointi ja ura- ja ammatinvalinnanohjaus, joilla keskitytään auttamaan koulunkäynnin keskeyttäneitä pääsemään työelämään tai koulutukseen ennen kuin heistä tulee työttömiä, sekä osallistavan ja syrjimättömän yleisopetuksen tarjoamisella voidaan pitkällä aikavälillä vähentää työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien henkilöiden määrää; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa tarvetta vahvistaa työmarkkinaosapuolten roolia varmistamalla, että osaamispolitiikassa kannustetaan tekemään kollektiivisia sopimuksia taitojen ja jatkuvan koulutuksen määrittelystä ja sääntelystä, kuulemalla työmarkkinaosapuolia osaamistarpeista ja päivittämällä koulutusjärjestelmien opetussuunnitelmia sekä suunnittelemalla työpaikkakoulutusta yhdessä työntekijöiden edustajien kanssa, jotta se voidaan sovittaa työvoiman tarpeisiin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota sisällyttämään sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun osaamisvajetta koskevan indikaattorin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteita ja täytäntöönpanoa vastaavasti ja huomauttaa, että tästä voi olla hyötyä kansallisen tason päättäjille pohdittaessa, missä tarvitaan lisätoimia, ja parannettaessa toiminnan koordinointia EU:n tasolla, seurattaessa osaamisvajeessa tapahtuvaa kehitystä ja edistystä sekä kannustettaessa ylöspäin tapahtuvaan lähentymiseen jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että toisessa jäsenvaltiossa hankittujen oppimistulosten, tutkintojen, koulutuksen, ammattipätevyyden ja taitojen vastavuoroista tunnustamista on parannettava ja että se auttaa ratkaisemaan osaamisvajeita ja osaamisen kohtaanto-ongelmia; katsoo, että tämän avulla aikuiset voivat myös hankkia kokonaisia tutkintoja, että se edistää liikkuvuutta, tekee EU:n työmarkkinoista yhdennetympiä ja kestävämpiä sekä vahvistaa Euroopan kilpailukykyä; korostaa, että on tärkeää puuttua osaamisvajeeseen ja osaamisen kohtaanto-ongelmiin helpottamalla oppijoiden liikkuvuutta ja tutkintojen rajatylittävää tunnustamista hyödyntämällä paremmin eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen, Europass-ansioluettelon, eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECVET), osaamispanoraaman, ESCOn tai EURESin kaltaisia välineitä; suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että monet kansalaiset hankkivat arvokasta osaamista ja kokemusta virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella, kuten esimerkiksi vammaisia tai vanhuksia hoitavien omaishoitajien tapauksessa; katsoo, että nämä epäviralliset taidot olisi tunnustettava, koska ne voivat auttaa omaishoitajia lisäämään mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa panemaan ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin täysimääräisesti täytäntöön, koska siihen sisältyvä yhteinen koulutuskehys voi lisätä automaattisesta tunnustamisjärjestelmästä hyötyvien ammattihenkilöiden määrää, ja kannattaa sen kytkemistä digitaalisen ja yleiseurooppalaisen EU:n osaamispassin kehittämistä koskevaan komission työhön; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään toimiaan, joilla ulkomaiset opiskelijat saadaan jäämään maahan sen jälkeen, kun he ovat valmistuneet EU:n yliopistoista; korostaa, että sallimalla valmistuneille liikkuminen EU:n sisällä ja antamalla heille työnhakuviisumi voidaan lisätä EU:n houkuttavuutta kokonaisuutena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa käynnistämään uudelleen nykyisen sinistä korttia koskevan ehdotuksen käsittelyn, jotta eurooppalaiset yritykset saisivat tarvitsemaansa osaamista pysyäkseen kilpailukykyisinä tai tullakseen kilpailukykyisiksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että covid-19-pandemia on korostanut sekä digitaalisten perustaitojen että edistyneen digitaalisen osaamisen ja sopeutumiskykyisten koulutusjärjestelmien merkitystä sekä sitä, miten ne pystyvät mukautumaan henkilökohtaisiin, etä-, verkko- ja hybridiopetusmenetelmiin; toteaa myös, että covid-19-pandemia on muuttanut työmarkkinoiden osaamistarpeita ja siten kasvattanut digitaalisen osaamisen puutetta ja kärjistänyt jo olemassa olevaa koulutukseen liittyvää eriarvoisuutta ja puutteita; korostaa, että kaikilla kansalaisilla on oltava vähintään digitaaliset perustaidot ja että on koulutettava päteviä asiantuntijoita, joilla on pitkälle viety digitaalinen osaaminen sekä innovatiivinen ja yrittäjähenkinen ajattelu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että osaamisen kehittämiseen ja työmarkkinoille osallistumiseen pääsyssä on edelleen eroja sukupuolten välillä (31); korostaa, että naisten suurimpia haasteita ovat esteet STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) opetuksessa ja koulutuksessa, sosiokulttuuriset ja taloudelliset rajoitteet erityisesti maaseudulla ja epävirallisissa talouksissa sekä etenkin se, että ei ole edistetty riittävästi naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia valita usein miesvaltaisia ammatteja; kehottaa komissiota kannustamaan mentorointiverkostoja, jotta saadaan lisää naispuolisia roolimalleja, jotka voivat rohkaista naisia valitsemaan muita kuin perinteisiä sukupuolistereotypian mukaisia ammatteja (32); kehottaa poistamaan sukupuolistereotypioita koulutuksen avulla, koska ne liittyvät työllistyvyyteen ja luovat noidankehän, joka pitää yllä työvoiman voimakasta eriytymistä; korostaa, että 90 prosenttia työpaikoista edellyttää digitaalisia perustaitoja ja että naisten osuus tieto- ja viestintätekniikan alan kursseissa ja ammateissa EU:ssa on vain 17 prosenttia (33) ja vain 36 prosenttia STEM-alan tutkinnon suorittaneista on naisia (34), vaikka tyttöjen digitaalinen lukutaito on parempi kuin pojilla (35); |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa koulutuksen ja osaamisen kehittämisen merkitystä, jotta voidaan puuttua sukupuolivinoutumiin ja tukea sukupuolten tasa-arvoa, ja kehottaa lisäämään toimia sekä kansallisella että Euroopan tasolla sukupuolten välisen epätasapainon korjaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että naiset voivat osallistua laadukkaaseen elinikäiseen oppimiseen ja koulutukseen, myös hoitosyistä tapahtuvien poissaolojaksojen jälkeen; korostaa sukupuolinäkökulman huomioon ottavien rekrytointi- ja valintaprosessien tarvetta yksityisellä ja julkisella sektorilla ja erityisesti tulevaisuuteen suuntautuvilla aloilla, kuten STEM-aloilla ja digitaalialalla, jossa naiset ovat aliedustettuina; korostaa tässä yhteydessä, että sukupuoleen perustuva syrjintä ei vahingoita ainoastaan asianomaista yksilöä vaan koko yhteiskuntaa; muistuttaa, että on toteutettava toimenpiteitä, joilla lievennetään suhteettomia ja pitkäkestoisia vaikutuksia naisten oikeuksiin, tuloihin ja sosiaaliseen suojeluun, jotta kriisin vaikutukset eivät pahenna sukupuolten epätasa-arvoa, ja joilla estetään eriarvoisuuden ja syrjinnän lisääntyminen työelämässä kiinnittäen erityistä huomiota voimakkaasti sukupuolittuneisiin työmarkkinoihin, digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään sekä palkattoman kotitalous- ja hoivatyön epätasaiseen jakautumiseen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että yhtäläiset mahdollisuudet kaikille ovat avainasemassa, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle digitaalisten taitojen kuilun umpeenkuromisen varmistamalla, että haavoittuvassa asemassa olevilla alueilla ja vähävaraisilla kansalaisilla sekä sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevilla ihmisillä, mukaan lukien vammaiset tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvat, on mahdollisuus saada digitaalista koulutusta, tarvittavat vähimmäislaitteistot, yleinen pääsy internetiin sekä digitaalista tukea ja muita teknologisia oppimisvälineitä; korostaa, että näille ryhmille on annettava tukea, jotta voidaan kehittää digitaalisia taitoja, joita ne tarvitsevat menestyäkseen, ja välttää eriarvoisuuden syveneminen ja varmistaa, että ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee erittäin kiinnostuneena merkille digitaalisten ratkaisujen, kuten etätyön, leviämisen tarjoamat mahdollisuudet ja haasteet, joiden kannalta digitaalisten taitojen kehittäminen on ratkaisevan tärkeää; muistuttaa sellaisen unionin lainsäädäntökehyksen tärkeydestä, jolla pyritään sääntelemään etätyön ehtoja ja oikeutta olla tavoittamattomissa kaikkialla unionissa ja varmistamaan ihmisarvoiset työolot ja -ehdot digitaalitaloudessa, joka perustuu uusien taitojen hankkimiseen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa digitaalisen työn tarjoamia lukuisia mahdollisuuksia parantaa työntekijöiden, myös lähellä eläkeikää olevien työntekijöiden, työoloja ja lisätä vammaisten osallisuutta; pitää valitettavana, että vammaiset henkilöt ovat edelleen epäedullisessa asemassa työmarkkinoilla ja että liian usein olemattomat koulutusmahdollisuudet voivat olla syynä heidän syrjäytymiseensä työmarkkinoilta; kehottaa komissiota keskittymään erityisesti jäsenvaltioille antamissaan suosituksissa keinoihin parantaa vammaisten mahdollisuuksia hankkia digitaalista osaamista tai uudelleenkoulutusta sovittamalla ne yhteen nousevan globaalin digitaalitalouden uusien tarpeiden kanssa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että etätyön lisääntyessä komission ja jäsenvaltioiden on asetettava tätä uutta työskentelytapaa edistävät taidot keskeiselle sijalle strategioissaan; korostaa, että etäopetus ja etäkoulut asettavat haasteita sekä opettajille että koulutuksen vastaanottajille ja että etäopetuksen toteuttamiseen tarvittavat taidot sekä kouluttajien ja opettajien koulutus ovat tällä hetkellä Euroopan lyhyen aikavälin prioriteetti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pyytää komissiota tukemaan koulutuksen tarjoamista työntekijöille, joilla on lyhennetty työaika tai jotka saavat osittaista työttömyyskorvausta, myös SURE-ohjelman kautta; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan asianomaisille työntekijöille sopivia koulutustoimia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa työnantajia mukauttamaan työpaikan käytäntöjä, joissa hyödynnetään työvoiman taitoja ja tuetaan taitojen kehittämistä keskittymällä seuraavan sukupolven johtajien koulutukseen kysymyksissä, jotka liittyvät sellaisten organisatoristen käytäntöjen käyttöönottoon, joilla edistetään osaamisen hyödyntämistä ja kehittämistä, sekä tukemaan kansallisia hallituksia ja työmarkkinaosapuolia sellaisten verkostojen ja tukirakenteiden kehittämisessä, jotka neuvovat organisaatioita niiden olosuhteisiin parhaiten soveltuvasta työpaikan käytäntöjen yhdistelmästä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa helpottamaan epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen alalla saavutettujen taitojen tunnustamista, validointia ja siirrettävyyttä, mukaan lukien digitaalipohjaisissa työmuodoissa, kuten alustatyössä, kehitetyt taidot; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa toteuttamaan välittömiä ja rohkeita eurooppalaisia, kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimenpiteitä, arviointimekanismeja ja resursseja, jotta digitaaliset taidot voidaan asettaa koulutuspolitiikan keskiöön ja samalla turvata oppijoiden lukutaidon ja matemaattisten taitojen korkea taso, tuoda digitaaliset taidot, tietotekniset välineet ja internetyhteydet kaikkien saataville, parantaa opettajien ja kouluttajien digitaalisia taitoja ja varustaa koulut, koulutuslaitokset, ammatillisen koulutuksen tarjoajat, aikuiskoulutuksen alalla toimivat organisaatiot ja yliopistot julkisilla ja riippumattomilla verkko-oppimisalustoilla ja muilla teknologioilla ja verkko- ja etäoppimiseen sekä sulautuvaan opetukseen tarvittavalla digitaalisella infrastruktuurilla; korostaa tässä yhteydessä todellisen elinikäisen oppimisen lähestymistavan merkitystä; tukee osaamisohjelmassa ja digitaalisen koulutuksen suunnitelmassa 2021–2027 esitettyjä komission suunniteltuja toimia ja kehottaa lisäämään komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tällä alalla; korostaa, että on tärkeää kannustaa kehittämään digitaalista oppimissisältöä ja peruskoulutusmoduuleja työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti keskittyen digitaaliseen ja vihreään osaamiseen, myös verkkokoulutusalustojen kautta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää valitettavana, että Euroopassa on edelleen lapsia, joilla ei ole pääsyä koulutukseen, sekä oppilaita ja opiskelijoita, joilla ei ole ollenkaan tai riittävää pääsyä digitaaliseen koulutukseen, koska heillä ei ole minkäänlaista tai riittävää digitaalista laitteistoa, ohjelmistoa tai internetyhteyttä; muistuttaa, että yhteyksiä on parannettava kaikilla tasoilla, erityisesti maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, joilta ne usein puuttuvat, ja on parannettava digitaalisten laitteiden saatavuutta; kiinnittää huomiota opetustietokoneita, -taulutietokoneita ja -ohjelmistoja koskevaan huipputason innovointiin Euroopassa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että covid-19-kriisin seuraukset merkitsevät myös ainutlaatuista mahdollisuutta kiihdyttää elinikäisen oppimisen digitaalista ja teknologista vallankumousta, joka voi mahdollisesti murtaa fyysisiä esteitä ja lisätä tuntuvasti sen tavoittavuutta ja vaikutuksia; kannustaa jäsenvaltioita ja koulutuksen tarjoajia lisäämään paikasta riippumattomia oppimismahdollisuuksia, jotta syrjäisillä ja maaseutualueilla tai ulkomailla asuvat opiskelijat voivat osallistua kursseille kaikkialla EU:ssa ilman sijainnista johtuvia rajoituksia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | painottaa, että olisi kehitettävä ja toteutettava eurooppalaisia ja kansallisia toimenpiteitä, kuten koulutusohjelmia ja kohdennettuja investointeja, jotta voidaan viime kädessä varmistaa kansalaisten valmius ja valmistautuminen digitaalisia taitoja edellyttäviin tuleviin työpaikkoihin, jotta voidaan hyödyntää digitaalisen siirtymän koko potentiaali EU:n työmarkkinoilla ja antaa yrityksille mahdollisuus hyödyntää täysimääräisesti uusia työskentelymenetelmiä, kuten etätyötä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | huomauttaa, että on selkeytettävä edelleen Eurooppa-yliopistoja koskevaa aloitetta ja sen tavoitetta asettaa normit korkea-asteen koulutukselle EU:ssa; toistaa, että yliopistojen onnistunut yhteistyö on aina tukeutunut alhaalta ylöspäin -näkökulmaan, akateemiseen riippumattomuuteen ja huippuosaamiseen ja että Bolognan prosessi on tärkeä korkeakoulujen yhteistyön väline EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että vihreä siirtymä lisää merkittävästi työvoiman kysyntää kaikilla aloilla ja voi luoda miljoonia työpaikkoja; muistuttaa, että menestyksekkään siirtymisen vihreään talouteen on tapahduttava yhdessä vihreässä taloudessa tarvittavien taitojen, osaamisen ja valmiuksien kehittämistä koskevien koulutus-, täydennyskoulutus- ja uudelleenkoulutustoimenpiteiden kanssa; pitää tämän vuoksi myönteisenä komission toimia, joilla tuetaan vihreässä siirtymässä tarvittavan osaamisen hankkimista; kehottaa ryhtymään pikaisiin toimiin, joiden avulla pyritään välttämään osaamisvajetta tällä alalla ja mahdollistamaan se, että EU säilyttää maailmanlaajuisen johtoasemansa vihreässä taloudessa; kannustaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia sisällyttämään kestävän kehityksen ja ympäristöosaamisen ja -taidot koulutusjärjestelmiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus on yksi tärkeimmistä välineistä ideoiden ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja taitojen opettamisen laadun parantamiseksi kaikkialla unionissa; painottaa, että tällaisen liikkuvuuden on oltava esteetöntä ja osallistavaa; toteaa, että vaikka fyysisellä liikkuvuudella olisi aina oltava ensisijainen rooli, virtuaalisesta oppimisesta tulee yhä tärkeämpää sen täydentäjänä ja myös korvaajana poikkeustilanteessa, kuten covid-19-toimenpiteet osoittavat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille, että luovat ja taiteelliset taidot ovat talouden kannalta olennaisia, ja kehottaa ottamaan osaamisohjelmassa käyttöön entistä horisontaalisemman lähestymistavan, jotta ne voidaan sisällyttää kaikkiin opetussuunnitelmiin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että osaamisohjelman täytäntöönpano edellyttää riittävästi Euroopan, kansallisen ja paikallisen tason rahoitusta; odottaa, että vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja Next Generation EU -välineestä osoitetaan merkittävästi enemmän määrärahoja osaamisen kehittämiseen; muistuttaa, että täydennys- ja uudelleenkoulutus on pääosin jäsenvaltioiden ja yritysten vastuulla, ja kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita osoittamaan enemmän määrärahoja osaamisen kehittämiseen ja koulutukseen, sillä kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistaminen edellyttää merkittäviä investointeja inhimilliseen pääomaan; |
| --- | --- |

37.

| 38. | painottaa Erasmus+-ohjelman, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Euroopan solidaarisuusjoukkojen, Luova Eurooppa -ohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman sekä nuoriso- ja lapsitakuiden kaltaisten ohjelmien ja välineiden merkitystä nuorten ja aikuisten tukemisessa digitaalisessa ja vihreässä taloudessa ja työelämässä tarvittavien uusien pätevyyksien ja laadukkaiden taitojen hankkimisessa sekä oppimiseen liittyvien liikkuvuusmahdollisuuksien tarjoamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan jatkuvasti näiden ohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia, jotta voidaan edistää sitä, että taidot vastaavat jatkuvasti työmarkkinoiden tarpeita; |
| --- | --- |

38.

| 39. | painottaa Erasmus+-ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia erityisesti aikuiskoulutuksen alalla ja tarvetta lisätä sen määrärahoja vuosiksi 2021–2027; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan etusijalle uudelleenkoulutuksen ja täydennyskoulutuksen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että oikeudenmukaisen siirtymän rahastolla ja Euroopan sosiaalirahasto plussalla on riittävästi rahoitusta ja että niillä tuetaan paikallistason yhdennettyjä suunnitelmia, joilla autetaan erityisesti heikoimmassa asemassa olevien ryhmien – myös työttömyysvaarassa olevien – täydennys- ja uudelleenkoulutusta, jotta varmistetaan, että kaikki haavoittuvilla aloilla toimivat henkilöt voivat pätevöityä uudelleen ja kehittää uusia taitoja pysyäkseen aktiivisina työmarkkinoilla ja hyötyäkseen vihreästä siirtymästä ja digitaalisesta muutoksesta; panee merkille yksilöllisten oppimistilien potentiaalin, joka on osaamisohjelman täytäntöönpanon kannalta keskeinen rahoitusmekanismi, askeleena kohti yleisiä oikeuksia elinikäiseen oppimiseen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että ammatillinen ohjaus ja uraohjaus ovat ratkaisevan tärkeitä motivoitujen ja älykkäiden uravalintojen tukemisessa ja opiskelijoiden koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemisessä ja että opintojen aikana annettava tuki on myös keskeistä onnistuneen oppimispolun ja taitojen kehittämisen kannalta; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että nuorille on tarjolla tällaista ohjausta, johon sisältyy yrittäjyystaitojen kehittäminen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että on tärkeää investoida viralliseen ja arkioppimiseen ja elinikäiseen oppimiseen, jotta voidaan varmistaa työvoiman oikeudenmukainen koulutus ja siirtymä sekä edistää koulutusta ja oppimista työaikana; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee merkille, että EU:n koulutusrahoituksen tärkein lähde on Euroopan sosiaalirahasto plus, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa, että nämä varat ovat edelleen käytettävissä tähän tarkoitukseen erityisesti kriisiaikoina; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa kannustamaan elinikäiseen oppimiseen laatimalla tuettua opintovapaata edistäviä toimia, jotka noudattavat Kansainvälisen työjärjestön ILO:n taloudellisesti tuettua opintovapaata koskevaa yleissopimusta, jolla sallitaan työntekijöiden osallistuminen koulutusohjelmiin työaikana ilman, että siitä aiheutuu heille kustannuksia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että koulutus-, tiedotus-, ohjaus- ja motivointistrategioiden sekä elinikäisen oppimisen järjestelmien on oltava erittäin laadukkaita ja osallistavia, joustavia ja kaikkien saatavilla työmarkkinoiden kilpailukyvyn, sosiaalisen osallisuuden ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi; kehottaa komissiota ja erityisesti jäsenvaltioita varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet laadukkaaseen koulutukseen ja helpottamaan aikuisoppijoiden, myös vähän koulutettujen ja matalan osaamistason aikuisten sekä heikommassa asemassa olevien ryhmien ja haavoittuvassa asemassa olevien kansalaisten, kuten vammaisten, vanhusten, asunnottomien, NEET-nuorten ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, pääsyä laadukkaisiin taitojen kehittämisohjelmiin; korostaa tarvetta lisätä tietoisuutta taitojen kehittämisen merkityksestä koko elämän ajan henkilökohtaisten, taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjen saamiseksi; kannustaa koulutusalan sidosryhmiä, myös sosiaalipalveluja, kansalaisyhteiskuntaa ja epävirallisen koulutuksen tarjoajia, osallistumaan sellaisten henkilöiden tunnistamiseen ja tavoittamiseen, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista; korostaa, että tarvitaan innovatiivisia paikallisia ratkaisuja, jotta voidaan pohtia uudelleen, miten osaamisvajetta ja kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta voidaan korjata; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että koulutukseen osallistuvien mahdollisuuksia voidaan parantaa harjoittelun avulla, ja korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää lisätä työnantajien vaikutusvaltaa ammatillisen koulutusjärjestelmän malliin; korostaa, että työnantajilla olisi oltava tärkeä rooli tarjottaessa mahdollisuuksia opettajille ja kouluttajille sekä työharjoitteluita yrityksissä ja parannettaessa näin opettajien ja kouluttajien ammattitaitoa; kehottaa tiivistämään yritysten ja koulutusalan välistä yhteistyötä kaikilla tasoilla tarjoamalla yrityksissä harjoittelu- ja oppisopimusohjelmia ammatillisen koulutuksen opiskelijoille; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että on tärkeää tavoittaa maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvat ihmiset ja tehdä täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksista maataloudessa, kalastuksessa, metsätaloudessa ja muissa mainituilla alueilla sijaitsevissa työpaikoissa työskenteleville ihmisille helpommin saatavia ja suunnitella ne heitä varten sekä antaa heille kaikki tarvittavat taidot, kuten vihreät ja digitaaliset taidot, jotta he voivat hyödyntää paremmin vihreän ja sinisen talouden nyt ja tulevaisuudessa tarjoamia mahdollisuuksia ja jotta he voivat omalta tärkeältä osaltaan edistää ympäristön suojelua; |
| --- | --- |

47.

| 48. | muistuttaa, että koulun ulkopuoliset ohjelmat sekä epävirallinen ja arkioppiminen, mukaan lukien vapaaehtoistoiminta, ovat tärkeitä, jotta suurimmalle osalle virallisen koulutuksen ulottumattomissa olevista ihmisistä voidaan tarjota mukautettavia oppimismahdollisuuksia ja uusia taitoja ja tietoja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa tarvetta lisätä opettajan ammatin houkuttelevuutta ja pitää opettajien korkeaa sosiaalista asemaa strategisena suuntana toiminnalle yksittäisissä EU-maissa; korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle parhaiden ehdokkaiden houkutteleminen opettajan ammattiin sekä vanhempien opettajien pätevyyden ja osaamisen parantaminen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että pääasiallinen toimivalta täydennys- ja uudelleenkoulutuksen alalla on jäsenvaltioilla; katsoo, että sekä ekologisen että digitaalisen siirtymän toteuttamiseksi todellisia mahdollisuuksia ja hyötyjä saataisiin, jos kehitettäisiin huipputeknologian osaamisen keskitetty EU:n tason asiointipiste, joka koordinoi parhaita käytäntöjä, toimialavetoista huipputeknologian täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja joka käyttää datavetoisia lähestymistapoja osaamistarpeiden määrittämiseen kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | painottaa digitaalisten ja teknisten taitojen lisäksi monialaisten ja monikulttuuristen taitojen sekä ihmissuhdetaitojen merkitystä, kun pyritään varmistamaan monipuolinen koulutus yksilöille, vastaamaan nykyisiin ja tuleviin maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä tukemaan digitaalista ja vihreää siirtymää tekemällä niistä osallistavampia ja oikeudenmukaisempia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | panee merkille komission suunnittelemat toimet elinikäisten taitojen edistämiseksi ja erityisesti eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman päivittämisen; kannustaa komissiota syventämään tätä painotusta sisällyttämällä elämäntaidot kaikkiin koulutussektoreihin; korostaa, että elämäntaidot on ymmärrettävä myös työmarkkinoiden tarpeiden ulkopuolella; korostaa, että kaikilla kansalaisilla olisi oltava mahdollisuus hankkia henkilökohtaiseen kehitykseen tarvittavia taitoja, jotta he saisivat lisää vaikutusmahdollisuuksia nopeasti muuttuvissa yhteiskunnissa; muistuttaa, että tämä on erityisen tärkeää kansalaisten selviytymiskyvyn tukemiseksi kriisiaikoina, jolloin on kiinnitettävä huomiota hyvinvointiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään erityisesti pehmeitä taitoja, joihin kuuluvat muun muassa analysointikyky, tunneäly, johtajuus, yrittäjyys ja talousosaaminen, vaikutusmahdollisuudet, ryhmätyötaidot, viestintätaidot, yhteistyökyky, vastuullisuus, sopeutumiskyky, luovuus, innovointi, kriittinen ajattelu ja kielitaito ja joista tulee entistäkin tärkeämpää aktiivisessa kansalaisuudessa ja covid-19-kriisin jälkeisessä työelämässä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että ikääntyvässä yhteiskunnassa on olennaisen tärkeää varmistaa elinikäinen oppiminen kytkemällä ihmiset elinikäisen oppimisen kulttuuriin heti nuoruudesta myöhempään ikään asti; muistuttaa, että ikääntyneiden työttömyyden torjunta EU:ssa on edelleen tärkeää; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään enemmän huomiota ikääntyneisiin työntekijöihin ja varmistamaan, että he voivat osallistua räätälöityihin täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmiin, joiden avulla he voivat mukautua muuttuviin osaamistarpeisiin ja pysyä aktiivisina työmarkkinoilla pidempään, nauttia hyvästä elämänlaadusta ja riittävän tasoisesta itsenäisyydestä; korostaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten digitaalisten taitojen ja teknologioiden parantamiseen, jotka voivat tarjota uusia menetelmiä ja mahdollisuuksia myös aikuisten ja ikääntyneiden koulutukseen, sekä internetyhteyden takaamiseen ja digitaalisen infrastruktuurin parantamiseen erityisesti maaseudulla ja syrjäisillä alueilla; panee tässä yhteydessä merkille yhteisökeskusten, kirjastojen ja räätälöityjen etäopiskeluratkaisujen roolin, jotta ikääntyneet voivat helpommin hyödyntää elinikäistä oppimista; korostaa, että vanhemmat sukupolvet ovat myös arvokas voimavara kokemuksensa vuoksi ja että heitä olisi kannustettava jakamaan kokemuksiaan nuorempien työntekijäsukupolvien taitojen parantamiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että alle kolmivuotiaiden lasten määrää varhaiskasvatuksessa on lisättävä ja että on kiinnitettävä enemmän huomiota lasten kehitykseen ensimmäisistä elinvuosista alkaen, kykyyn tutkia ja oppia maailmasta luovalla tavalla; huomauttaa, että esiopetuksen varhainen aloittaminen vaikuttaa merkittävästi parempien tulosten saavuttamiseen koulutuksen myöhemmissä vaiheissa ja että epätasapaino varhaiskasvatukseen osallistumisessa voi lisätä eroja lapsille tarjotuissa mahdollisuuksissa ja koulutustoiminnassa varhaisimmista kehitysvaiheista alkaen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että on tärkeää panna komission esittämät toimet nopeasti täytäntöön, jotta voidaan vastata työmarkkinoiden osaamistarpeisiin ja edistää nopeaa elpymistä covid-19-kriisistä; kehottaa komissiota esittämään selkeän aikataulun suunnitelluista toimista; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että tarvitaan ratkaisuja, joiden avulla yritykset ja yksityiset työnantajat voivat kannustaa ja tukea työpaikkakoulutusta ja koulutusvapaata, myös harkitsemalla koulutusseteleitä tai työssä hankittujen taitojen automaattista tunnustamista; muistuttaa EuroSkillsin ja WorldSkillsin kaltaisten aloitteiden strategisesta merkityksestä, sillä ne ovat malliesimerkkejä yritysten, valtionhallinnon sekä alue- ja koulutusviranomaisten välisistä kumppanuuksista; kehottaa tukemaan EuroSkills-aloitteen kehittämistä rahoittamalla yhteisiä hankkeita, vaihtamalla kokemuksia, rakentamalla niiden instituutioiden potentiaalia, jotka tarjoavat koulutusta EuroSkillsin tarpeisiin, luomalla EuroSkills-maisterikursseja, yrityskampuksia lahjakkaille nuorille sekä kouluttajille ja teollisuuden asiantuntijoille tarkoitettua koulutusjärjestelmää; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/human-capital

(2)  EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1.

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6889-2017-INIT/fi/pdf

(4)  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

(5)  EUVL C 429, 14.12.2017, s. 3.

(6)  EUVL L 112, 2.5.2018, s. 42.

(7)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8.

(8)  Kuudes Euroopan työolotutkimus, Eurofound. https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1634en.pdf

(9)  Tietokoneistamisen vaikutus toimenkuviin (tehtävien muuttuminen ammateissa, mikä edellyttää erityyppisiä taitoja): https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/wpef19007.pdf

(10)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3077_en.pdf

(11)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en

(12)  https://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/data-visualisations/european-skills-index

(13)  EPRS_STU(2020)641528_EN.pdf (europa.eu)

(14)  https://www.oecdskillsforjobsdatabase.org/

(15)  https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/cf5d9c21-en.pdf?expires=1600261868&id=id&accname=ocid194994&checksum=3B44E0891A2F10A546C7CBF7A9521676

(16)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=135_135193-hgf8w9g731&title=Skill-measures-to-mobilise-the-

(17)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0282.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0267.

(19)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 8.

(20)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 135.

(21)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 44.

(22)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 233.

(23)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=9150&furtherNews=yes

(24)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/human-capital

(25)  The future of Jobs, Maailman talousfoorumi, syyskuu 2018.

(26)  Digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksi (DESI) 2020, Euroopan komissio.

(27)  ”How your birthplace affects your workplace”, Eurofound (2019). https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19004en.pdf

(28)  ”Key Data on Early Childhood Education and Care Education in Europe – 2019 Edition”, Eurydice-raportti, s. 26.

(29)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Early_leavers_from_education_and_training#Overview

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20191004-1#:~:text=Among%20teachers%20working%20in%20the,were%20aged%2050%20or%20older.&text=In%20all%20EU%20Member%20States,in%202017%20were%20predominantly%20female

(31)  ILO:n toimintapoliittinen katsaus, elokuu 2020, https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_244380.pdf

(32)  ”ICT for Work: Digital Skills in the Workplace”, Euroopan komissio, 2017.

(33)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20180425-1

(34)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/9540ffa1-4478-11e9-a8ed-01aa75ed71a1/language-en

(35)  Vuoden 2018 kansainvälinen tieto- ja viestintätekniikan lukutaitotutkimus, 2018 International Computer and Information Literacy Study (ICILS).

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/123 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/123

---

P9_TA(2021)0052

Valko-Venäjällä sijaitsevan Astravetsin ydinvoimalan turvallisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Valko-Venäjällä sijaitsevan Astravetsin ydinvoimalan turvallisuudesta (2021/2511(RSP))

(2021/C 465/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 10.–11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10.–11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Valko-Venäjällä sijaitsevan Astravetsin ydinvoimalan turvallisuudesta (O-000004/2021 – B9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Valko-Venäjällä sijaitsevan Astravetsin ydinvoimalan turvallisuudesta (O-000004/2021 – B9-0003/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että ydinturvallisuus on Euroopan unionin keskeinen painopiste sekä unionin alueella että sen ulkorajojen ulkopuolella; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ydinturvallisuus on Euroopan unionin keskeinen painopiste sekä unionin alueella että sen ulkorajojen ulkopuolella;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmä (ENSREG) edustaa laajaa asiantuntemusta, jota on saatu sekä EU:ssa että sen ulkopuolella sijaitsevien ydinvoimaloiden vertaisarvioinnista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmä (ENSREG) edustaa laajaa asiantuntemusta, jota on saatu sekä EU:ssa että sen ulkopuolella sijaitsevien ydinvoimaloiden vertaisarvioinnista;

| C. | ottaa huomioon, että ENSREGin vertaisarviointiryhmä vieraili Valko-Venäjällä ja Astravetsin ydinvoimalassa maaliskuussa 2018 suoritettuaan välttämättömät valmistelutoimet, joihin kuului vastausten saaminen vertaisarviointiryhmän kirjallisiin kysymyksiin, ja julkaisi loppuraporttinsa heinäkuussa 2018; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ENSREGin vertaisarviointiryhmä vieraili Valko-Venäjällä ja Astravetsin ydinvoimalassa maaliskuussa 2018 suoritettuaan välttämättömät valmistelutoimet, joihin kuului vastausten saaminen vertaisarviointiryhmän kirjallisiin kysymyksiin, ja julkaisi loppuraporttinsa heinäkuussa 2018;

| D. | ottaa huomioon, että ENSREG kehotti Valko-Venäjän viranomaisia laatimaan kansallisen toimintasuunnitelman, jotta voidaan varmistaa kaikkien vertaisarviointiraportissa esitettyjen turvallisuuden parantamista koskevien suositusten oikea-aikainen täytäntöönpano, ja toteaa, että raportista tehdään riippumaton arviointi, kuten kaikissa stressitestiprosessiin osallistuvissa EU-maissa ja EU:n ulkopuolisissa maissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ENSREG kehotti Valko-Venäjän viranomaisia laatimaan kansallisen toimintasuunnitelman, jotta voidaan varmistaa kaikkien vertaisarviointiraportissa esitettyjen turvallisuuden parantamista koskevien suositusten oikea-aikainen täytäntöönpano, ja toteaa, että raportista tehdään riippumaton arviointi, kuten kaikissa stressitestiprosessiin osallistuvissa EU-maissa ja EU:n ulkopuolisissa maissa;

| E. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjä julkaisi kansallisen toimintasuunnitelmansa elokuussa 2019 mutta hyväksyi ENSREGin uuden vertaisarvioinnin vasta kesäkuussa 2020 EU:n toistuvien vaatimusten ja huomattavan korkean tason painostuksen jälkeen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjä julkaisi kansallisen toimintasuunnitelmansa elokuussa 2019 mutta hyväksyi ENSREGin uuden vertaisarvioinnin vasta kesäkuussa 2020 EU:n toistuvien vaatimusten ja huomattavan korkean tason painostuksen jälkeen;

| F. | ottaa huomioon, että tämä uusi vertaisarviointiprosessi on käynnissä ja että ENSREG viimeistelee ja julkaisee lähikuukausina havaintonsa laitoksen turvallisuudesta ja pyrkii saamaan valmiiksi ENSREGin täysistunnon alustavan raportin ja toimittamaan sen Valko-Venäjälle ennen voimalan kaupallisen käytön aloittamista, joka Valko-Venäjän viranomaisten suunnitelman mukaan tapahtuu maaliskuussa 2021; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tämä uusi vertaisarviointiprosessi on käynnissä ja että ENSREG viimeistelee ja julkaisee lähikuukausina havaintonsa laitoksen turvallisuudesta ja pyrkii saamaan valmiiksi ENSREGin täysistunnon alustavan raportin ja toimittamaan sen Valko-Venäjälle ennen voimalan kaupallisen käytön aloittamista, joka Valko-Venäjän viranomaisten suunnitelman mukaan tapahtuu maaliskuussa 2021;

| G. | ottaa huomioon, että laitos aloitti sähköntuotannon 3. marraskuuta 2020, vaikka useat turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet olivat yhä ratkaisematta ja vaikka ei ollut näyttöä siitä, missä määrin vuoden 2018 EU:n vertaisarvioinnissa esitettyjä ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) suosituksia oli pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että laitos aloitti sähköntuotannon 3. marraskuuta 2020, vaikka useat turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet olivat yhä ratkaisematta ja vaikka ei ollut näyttöä siitä, missä määrin vuoden 2018 EU:n vertaisarvioinnissa esitettyjä ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) suosituksia oli pantu täytäntöön;

| H. | ottaa huomioon, että laitoksen fyysinen käynnistys tehtiin ilman käyttölupaa, koska lupamenettelyä muutettiin heinäkuussa 2020; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että laitoksen fyysinen käynnistys tehtiin ilman käyttölupaa, koska lupamenettelyä muutettiin heinäkuussa 2020;

| I. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän ja EU:n välinen sähkökauppa on ollut keskeytettynä 3. marraskuuta 2020 lähtien, jolloin Astravetsin voimala liitettiin sähköverkkoon, Baltian maiden tehtyä elokuussa 2020 yhteisen päätöksen sähkökaupan lopettamisesta Valko-Venäjän kanssa sen jälkeen, kun Astravetsin voimala oli aloittanut sähköntuotannon; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän ja EU:n välinen sähkökauppa on ollut keskeytettynä 3. marraskuuta 2020 lähtien, jolloin Astravetsin voimala liitettiin sähköverkkoon, Baltian maiden tehtyä elokuussa 2020 yhteisen päätöksen sähkökaupan lopettamisesta Valko-Venäjän kanssa sen jälkeen, kun Astravetsin voimala oli aloittanut sähköntuotannon;

| 1. | ilmaisee huolensa Astravetsin ydinvoimalan sijainnista 50 kilometrin päässä Vilnasta (Liettua) ja lähellä muita EU:n jäsenvaltioita, kuten Puolaa, Latviaa ja Viroa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että hanketta toteutetaan Valko-Venäjän kansalaisten protesteista huolimatta ja että valkovenäläisten kansalaisjärjestöjen jäseniä, jotka pyrkivät lisäämään tietoisuutta Astravetsin laitoksen rakentamisesta, on vainottu ja pidätetty laittomasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee huolestuneena merkille, että voimalaa toteutetaan Valko-Venäjän ja Venäjän geopoliittisena hankkeena ja että sen rakentaminen ja tuleva käyttö aiheuttavat mahdollisen uhan Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille turvallisuuden, terveyden ja ympäristönsuojelun näkökulmasta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on edelleen huolissaan tämän ydinvoimalaitoksen hätiköidystä käyttöön ottamisesta, joka ei täytä korkeimpia kansainvälisiä ympäristö- ja ydinturvallisuusnormeja, IAEA:n suositukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana jatkuvaa avoimuuden puutetta ja sitä, että ei anneta virallisia tietoja reaktorin toistuvista pikasuluista ja laitteiston toimintahäiriöstä laitoksen käyttöönottovaiheen aikana vuonna 2020, mukaan lukien neljän jännitemuuntajan rikkoutuminen ja jäähdytysjärjestelmien toimintahäiriöt, ja toteaa, että laitoksen rakennusvaiheessa oli tiedossa kahdeksan tällaista poikkeamaa, mukaan lukien kaksi reaktorin paineastiaan liittyvää poikkeamaa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että EU:n vertaisarviointi vuonna 2018 paljasti lukuisia puutteita ja että tietojen mukaan vain muutama sen suosituksista on tähän mennessä pantu täytäntöön, ja toteaa, että EU:n asiantuntijoiden on todennettava täytäntöönpano; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että turvallisuuspoikkeamien määrä ja esiintymistiheys herättävät suurta huolta siitä, että laitoksen suunnittelu-, valmistus- ja kokoonpanovaiheiden laadunvarmistus ja valvonta ovat olleet heikkoja ja että sen käyttöturvallisuus on alhainen, mitä on käsiteltävä asianmukaisesti EU:n vertaisarvioinnissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vaatii Valko-Venäjää varmistamaan viipymättä kansainvälisten ydin- ja ympäristöturvallisuusnormien täysimääräisen noudattamisen sekä avoimen, osallistavan ja rakentavan yhteistyön kansainvälisten viranomaisten kanssa; kehottaa Valko-Venäjää lopettamaan IAEA:n standardien ja vertaisarviointisuositusten valikoivan soveltamisen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että ydinturvallisuusnormit on asetettava etusijalle sekä ydinvoimalan suunnittelun ja rakentamisen että sen käytön aikana ja että riippumattoman sääntelyviranomaisen on jatkuvasti valvottava niitä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on huolissaan siitä, että Valko-Venäjän nykyiseen sääntelyviranomaiseen (Gosatomnadzor – hätätilaministeriön ydin- ja säteilyturvallisuudesta vastaava osasto) kohdistuu jatkuvaa poliittista painostusta ja että se ei ole muodollisesti ja asiallisesti riittävän riippumaton; korostaa, että avoin ja tarkka vertaisarviointi on ratkaisevan tärkeää myös voimalan käyttövaiheessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista tehdyn YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimuksen (Espoon yleissopimus) osapuolten 11. joulukuuta 2020 tekemän päätöksen, joka koski Valko-Venäjän kyseisen yleissopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattamista Astravetsin ydinvoimalassa, ja kehottaa Valko-Venäjää varmistamaan Espoon yleissopimuksen täysimääräisen täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että on perustettava ja pidettävä toiminnassa varhaisvaroitusjärjestelmä säteilyn mittaamiseksi laitoksen läheisyydessä sijaitsevissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia tekemään täysipainoista yhteistyötä ENSREGin kanssa stressitestiprosessissa, mukaan lukien Valko-Venäjän kansallisen toimintasuunnitelman virallinen uudelleentarkastelu ja kiireellinen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana, että ENSREGin alun perin joulukuuksi 2020 kaavailtu vertaisarviointivierailu Astravetsin laitokseen oli peruutettava isäntämaan organisatorisista syistä sekä covid-19-pandemian vuoksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee tyytyväisenä merkille EU:n nykyisen vertaisarvioinnin ensimmäisen vaiheen, johon kuuluu käynti paikan päällä helmikuun 2021 alussa; korostaa, että on tärkeää saattaa vertaisarviointiprosessi päätökseen ajoissa ja julkaista sen tulokset ja että ainakin alustava raportti olisi toimitettava Valko-Venäjälle jo ennen maaliskuuta 2021, jolloin Valko-Venäjän viranomaiset suunnittelevat laitoksen kaupallisen käytön aloittamista; toteaa, että kaikki turvallisuuskysymykset ovat yhtä tärkeitä ja että niihin on puututtava ennen laitoksen kaupallisen käytön aloittamista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää erittäin valitettavana voimalan kiireellistä kaupallista käynnistämistä maaliskuussa 2021 ja korostaa, että kaikki ENSREGin turvallisuussuositukset on ehdottomasti pantava täytäntöön ennen kuin ydinvoimala voi aloittaa kaupallisen toimintansa; kannustaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä Valko-Venäjän viranomaisten kanssa, jotta käynnistysprosessi voidaan keskeyttää, kunnes kaikki EU:n stressitestien suositukset on pantu täysimääräisesti täytäntöön ja kaikki tarvittavat turvallisuusparannukset on toteutettu, ja sen jälkeen kun Valko-Venäjän yhteiskunnalle ja naapurimaille on tiedotettu asianmukaisesti toteutetuista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ja ENSREGiä jatkamaan laitoksen avointa ja huolellista vertaisarviointia ja vaatimaan, että kaikki suositukset pannaan välittömästi täytäntöön, sekä varmistamaan täytäntöönpanoprosessin tehokas seuranta, mukaan lukien vertaisarviointiryhmän säännölliset vierailut Astravetsin laitokseen, myös sen toiminnan aikana; korostaa tässä yhteydessä IAEA:n kanssa tehtävän tehokkaan yhteistyön merkitystä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että huolimatta Baltian maiden yhteisestä sopimuksesta lopettaa sähkökauppa Valko-Venäjän kanssa on edelleen mahdollista, että Valko-Venäjältä peräisin oleva sähkö pääsee EU:n markkinoille Venäjän verkon kautta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palauttaa mieliin 10.–11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja tukee pyrkimyksiä selvittää mahdollisia toimia, joilla estetään kaupallinen sähköntuonti sellaisista kolmansien maiden ydinlaitoksista, jotka eivät täytä EU:n hyväksymiä turvallisuustasoja, mukaan lukien Astravetsin ydinvoimala; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota arvioimaan ja ehdottamaan toimenpiteitä sähkökaupan keskeyttämiseksi Valko-Venäjän kanssa tavalla, joka on kansainvälisen kaupan, energia-alan ja ydinenergialainsäädännön velvoitteiden mukainen, jotta varmistetaan, että Astravetsin laitoksessa tuotettu sähkö ei päädy EU:n energiamarkkinoille niin kauan kuin Viro, Latvia ja Liettua ovat kytkettyinä BRELL-verkkoon; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että on strategisesti tärkeää nopeuttaa Baltian sähköverkon synkronointia Manner-Euroopan verkon kanssa, ja korostaa, että Astravetsin ydinvoimalan tuleva toiminta ei saisi millään tavoin estää Viron, Latvian ja Liettuan irtautumista BRELL-verkosta ja että Euroopan unionin olisi jatkettava kolmen Baltian valtion liittämistä EU:n sähköverkkoon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ilmaisee täyden solidaarisuutensa Valko-Venäjän kansalaisille ja niiden EU:n jäsenvaltioiden kansalaisille, joita Astravetsin laitoksen rakentaminen ja toiminta suoraan koskee, ja kehottaa EU:ta ja sen toimielimiä toimimaan korkealla tasolla tässä Euroopan kannalta erittäin tärkeässä asiassa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

23.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/126 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/126

---

P9_TA(2021)0053

Jemenin humanitaarisesta ja poliittisesta tilanteesta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Jemenin humanitaarisesta ja poliittisesta tilanteesta (2021/2539(RSP))

(2021/C 465/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Jemenistä ja erityisesti 4. lokakuuta 2018 (1), 30. marraskuuta 2017 (2), 25. helmikuuta 2016 (3) ja 9. heinäkuuta 2015 (4) antamansa päätöslauselmat Jemenin tilanteesta sekä 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sairaaloihin ja kouluihin kohdistetuista hyökkäyksistä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden rikkomisena (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Jemenistä ja erityisesti 4. lokakuuta 2018 (1), 30. marraskuuta 2017 (2), 25. helmikuuta 2016 (3) ja 9. heinäkuuta 2015 (4) antamansa päätöslauselmat Jemenin tilanteesta sekä 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sairaaloihin ja kouluihin kohdistetuista hyökkäyksistä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden rikkomisena (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 8. helmikuuta 2021 antaman julkilausuman Ansar Allahin viimeisimmistä iskuista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 8. helmikuuta 2021 antaman julkilausuman Ansar Allahin viimeisimmistä iskuista,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 12. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman Yhdysvaltain päätöksestä nimetä Ansar Allah terroristijärjestöksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 12. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman Yhdysvaltain päätöksestä nimetä Ansar Allah terroristijärjestöksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 30. joulukuuta 2020 Adenissa tehdystä iskusta, 19. joulukuuta 2020 uuden hallituksen muodostamisesta, 17. lokakuuta 2020 pidätettyjen vapauttamisesta, 28. syyskuuta 2020 vankienvaihdosta ja 31. heinäkuuta 2020 bahai-yhteisön jäsenten vapauttamisesta antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 30. joulukuuta 2020 Adenissa tehdystä iskusta, 19. joulukuuta 2020 uuden hallituksen muodostamisesta, 17. lokakuuta 2020 pidätettyjen vapauttamisesta, 28. syyskuuta 2020 vankienvaihdosta ja 31. heinäkuuta 2020 bahai-yhteisön jäsenten vapauttamisesta antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun Saksan, Kuwaitin, Ruotsin, Yhdistyneen kuningaskunnan, Yhdysvaltojen, Kiinan, Ranskan, Venäjän ja Euroopan unionin yhteisen tiedonannon Jemenin konfliktista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun Saksan, Kuwaitin, Ruotsin, Yhdistyneen kuningaskunnan, Yhdysvaltojen, Kiinan, Ranskan, Venäjän ja Euroopan unionin yhteisen tiedonannon Jemenin konfliktista,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 9. huhtikuuta 2020 antaman julkilausuman Jemenin tulitaukoilmoituksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 9. huhtikuuta 2020 antaman julkilausuman Jemenin tulitaukoilmoituksesta,

| — | ottaa huomioon kriisinhallinnasta vastaavan komission jäsenen Janez Lenarčičin ja Ruotsin entisen kehitysyhteistyöministerin Peter Eriksonin 14. helmikuuta 2020 ja 24. syyskuuta 2020 antamat yhteiset julkilausumat, joiden mukaan EU ja Ruotsi yhdistävät voimansa nälänhädän torjumiseksi Jemenissä (”UNGA: EU and Sweden join forces to avoid famine in Yemen”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kriisinhallinnasta vastaavan komission jäsenen Janez Lenarčičin ja Ruotsin entisen kehitysyhteistyöministerin Peter Eriksonin 14. helmikuuta 2020 ja 24. syyskuuta 2020 antamat yhteiset julkilausumat, joiden mukaan EU ja Ruotsi yhdistävät voimansa nälänhädän torjumiseksi Jemenissä (”UNGA: EU and Sweden join forces to avoid famine in Yemen”),

| — | ottaa huomioon asiaan liittyvät neuvoston ja Eurooppa-neuvoston päätelmät Jemenistä ja erityisesti 25. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaan liittyvät neuvoston ja Eurooppa-neuvoston päätelmät Jemenistä ja erityisesti 25. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2021 annetun Jemeniä käsittelevän YK:n asiantuntijapaneelin loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2021 annetun Jemeniä käsittelevän YK:n asiantuntijapaneelin loppuraportin,

| — | ottaa huomioon asiaan liittyvät YK:n Jemenin-asiantuntijoiden lausunnot, erityisesti 3. joulukuuta 2020 annetun YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän YK:n turvallisuusneuvostolle antaman lausunnon, jossa kehotetaan lopettamaan rankaisemattomuus ja laajentamaan pakotteita sekä kehotetaan YK:n turvallisuusneuvostoa viemään Jemenin tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, 12. marraskuuta 2020 annetun YK:n asiantuntijoiden lausunnon, jossa vaaditaan teknisen ryhmän päästämistä paikalle Jemeniä uhkaavan öljyvuotokatastrofin ehkäisemiseksi, 15. lokakuuta 2020 annetun YK:n asiantuntijoiden lausunnon, jonka mukaan Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien suunnittelema entisten Guantánamon vankien pakkopalautus Jemeniin on laiton ja ihmishenkiä uhkaava toimenpide, ja 23. huhtikuuta 2020 annetun YK:n asiantuntijoiden lausunnon, jossa vedotaan sen puolesta, että bahai-yhteisön jäsenet vapautetaan Jemenissä välittömästi ja ehdoitta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaan liittyvät YK:n Jemenin-asiantuntijoiden lausunnot, erityisesti 3. joulukuuta 2020 annetun YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän YK:n turvallisuusneuvostolle antaman lausunnon, jossa kehotetaan lopettamaan rankaisemattomuus ja laajentamaan pakotteita sekä kehotetaan YK:n turvallisuusneuvostoa viemään Jemenin tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, 12. marraskuuta 2020 annetun YK:n asiantuntijoiden lausunnon, jossa vaaditaan teknisen ryhmän päästämistä paikalle Jemeniä uhkaavan öljyvuotokatastrofin ehkäisemiseksi, 15. lokakuuta 2020 annetun YK:n asiantuntijoiden lausunnon, jonka mukaan Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien suunnittelema entisten Guantánamon vankien pakkopalautus Jemeniin on laiton ja ihmishenkiä uhkaava toimenpide, ja 23. huhtikuuta 2020 annetun YK:n asiantuntijoiden lausunnon, jossa vedotaan sen puolesta, että bahai-yhteisön jäsenet vapautetaan Jemenissä välittömästi ja ehdoitta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 2. syyskuuta 2020 antaman raportin, joka käsittelee kansalliselle tutkintalautakunnalle niiden rikkomusten ja väärinkäytösten tutkimiseksi annetun teknisen avun täytäntöönpanoa, joihin Jemenin konfliktin kaikkien osapuolten epäillään syyllistyneen (A/HRC/45/57), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 2. syyskuuta 2020 antaman raportin, joka käsittelee kansalliselle tutkintalautakunnalle niiden rikkomusten ja väärinkäytösten tutkimiseksi annetun teknisen avun täytäntöönpanoa, joihin Jemenin konfliktin kaikkien osapuolten epäillään syyllistyneen (A/HRC/45/57),

| — | ottaa huomioon lapsia aseellisissa selkkauksissa käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan 23. joulukuuta 2020 antaman raportin lapsista aseellisissa selkkauksissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsia aseellisissa selkkauksissa käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan 23. joulukuuta 2020 antaman raportin lapsista aseellisissa selkkauksissa,

| — | ottaa huomioon Jemeniä käsittelevän YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän 28. syyskuuta 2020 antaman kolmannen raportin Jemenin ihmisoikeustilanteesta, syyskuun 2014 jälkeen tehdyt loukkaukset ja rikkomukset mukaan luettuina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Jemeniä käsittelevän YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän 28. syyskuuta 2020 antaman kolmannen raportin Jemenin ihmisoikeustilanteesta, syyskuun 2014 jälkeen tehdyt loukkaukset ja rikkomukset mukaan luettuina,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2020 käydyn YK:n ihmisoikeusneuvoston vuorovaikutteisen vuoropuhelun Jemeniä käsittelevän YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän (jäljempänä ”YK:n asiantuntijaryhmä”) kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2020 käydyn YK:n ihmisoikeusneuvoston vuorovaikutteisen vuoropuhelun Jemeniä käsittelevän YK:n merkittävien kansainvälisten ja alueellisten asiantuntijoiden ryhmän (jäljempänä ”YK:n asiantuntijaryhmä”) kanssa,

| — | ottaa huomioon asiaan liittyvät YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, erityisesti 14. heinäkuuta 2020 annetun päätöslauselman 2534, jolla jatkettiin Hodeidan sopimusta tukevan YK:n operaation (UNMHA) toimeksiantoa 15. heinäkuuta 2021 saakka, ja 25. helmikuuta 2020 annetun päätöslauselman 2511, jolla Jemenin pakotejärjestelmää jatkettiin vuodella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaan liittyvät YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, erityisesti 14. heinäkuuta 2020 annetun päätöslauselman 2534, jolla jatkettiin Hodeidan sopimusta tukevan YK:n operaation (UNMHA) toimeksiantoa 15. heinäkuuta 2021 saakka, ja 25. helmikuuta 2020 annetun päätöslauselman 2511, jolla Jemenin pakotejärjestelmää jatkettiin vuodella,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 14. joulukuuta 2020 antaman lausunnon Tukholman sopimuksen toisesta vuosipäivästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 14. joulukuuta 2020 antaman lausunnon Tukholman sopimuksen toisesta vuosipäivästä,

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2018 tehdyn Tukholman sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2018 tehdyn Tukholman sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 5. marraskuuta 2019 tehdyn Riadin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. marraskuuta 2019 tehdyn Riadin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että kymmenen vuotta sitten helmikuussa 2011 alkoivat joukkomielenosoitukset, jotka tulivat tunnetuiksi Jemenin vallankumouksena ja jotka myöhemmin johtivat presidentti Ali Abdullah Salehin lähtöön 33 vuotta kestäneen diktatuurin jälkeen; toteaa, että kansannousu ilmensi Jemenin kansan perimmäisiä toiveita demokratiasta, vapaudesta, sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja ihmisarvosta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kymmenen vuotta sitten helmikuussa 2011 alkoivat joukkomielenosoitukset, jotka tulivat tunnetuiksi Jemenin vallankumouksena ja jotka myöhemmin johtivat presidentti Ali Abdullah Salehin lähtöön 33 vuotta kestäneen diktatuurin jälkeen; toteaa, että kansannousu ilmensi Jemenin kansan perimmäisiä toiveita demokratiasta, vapaudesta, sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja ihmisarvosta;

| B. | ottaa huomioon, että aseellisen konfliktin alettua maaliskuussa 2015 ainakin 133 000 ihmistä on kuollut ja 3,6 miljoonaa on joutunut siirtymään maan sisällä; ottaa huomioon, että joulukuussa 2018 allekirjoitetulla Tukholman sopimuksella pyrittiin luomaan turvallisia humanitaarisia käytäviä, toteuttamaan vankien vaihtoa ja saamaan aikaan tulitauko Punaisenmeren alueelle; ottaa huomioon, että osapuolet ovat sittemmin rikkoneet tulitaukosopimusta ja yli 5 000 siviiliä on kuollut; ottaa huomioon, että suurin osan siviileistä on saanut surmansa Saudi-Arabian johtaman liittouman ilmaiskuissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että aseellisen konfliktin alettua maaliskuussa 2015 ainakin 133 000 ihmistä on kuollut ja 3,6 miljoonaa on joutunut siirtymään maan sisällä; ottaa huomioon, että joulukuussa 2018 allekirjoitetulla Tukholman sopimuksella pyrittiin luomaan turvallisia humanitaarisia käytäviä, toteuttamaan vankien vaihtoa ja saamaan aikaan tulitauko Punaisenmeren alueelle; ottaa huomioon, että osapuolet ovat sittemmin rikkoneet tulitaukosopimusta ja yli 5 000 siviiliä on kuollut; ottaa huomioon, että suurin osan siviileistä on saanut surmansa Saudi-Arabian johtaman liittouman ilmaiskuissa;

| C. | toteaa, että analyytikot ovat pitkälti yhtä mieltä siitä, että Jemen ei ole pyrkinyt osallistavaan poliittiseen ratkaisuun vaan se on jäänyt kiristyvien poliittisten ja heimojen välisten jännitteiden vangiksi ja keskelle sijaissotaa, jossa vastakkain ovat Iranin tukemat huthikapinalliset ja Saudi-Arabia, ja että sota on laajentumassa alueelliseksi monitahoiseksi konfliktiksi; toteaa, että Saudi-Arabia pitää Jemenin huthikapinallisia Iranin sijaisjoukkoina, ja Iran taas on tuominnut Saudi-Arabian johtaman hyökkäyksen ja kehottanut välittömästi lopettamaan saudien johtamat ilmaiskut; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että analyytikot ovat pitkälti yhtä mieltä siitä, että Jemen ei ole pyrkinyt osallistavaan poliittiseen ratkaisuun vaan se on jäänyt kiristyvien poliittisten ja heimojen välisten jännitteiden vangiksi ja keskelle sijaissotaa, jossa vastakkain ovat Iranin tukemat huthikapinalliset ja Saudi-Arabia, ja että sota on laajentumassa alueelliseksi monitahoiseksi konfliktiksi; toteaa, että Saudi-Arabia pitää Jemenin huthikapinallisia Iranin sijaisjoukkoina, ja Iran taas on tuominnut Saudi-Arabian johtaman hyökkäyksen ja kehottanut välittömästi lopettamaan saudien johtamat ilmaiskut;

| D. | toteaa, että vuoden 2020 aikana taistelut kiihtyivät erityisesti Jawfissa, Maribissa, Nihmissä, Taizzissa, Hodeidassa, Baydassa ja Abyanissa ja näiden lähistöillä ja osapuolet saivat suoraa apua ja tukea kolmansilta mailta, esimerkiksi Jemenin hallitus Saudi-Arabian johtamalta liittoumalta ja Etelän siirtymäneuvosto Yhdistyneiltä arabiemiirikunnilta, kun taas Iranin tukema huthiliike pitää edelleen hallinnassaan suurinta osaa Pohjois- ja Keski-Jemenistä, jossa asuu 70 prosenttia Jemenin väestöstä; ottaa huomioon, että vakavia ihmisoikeusloukkauksia ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksia tehdään edelleen laajalti ilman, että niihin syyllistyneitä saadaan vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vuoden 2020 aikana taistelut kiihtyivät erityisesti Jawfissa, Maribissa, Nihmissä, Taizzissa, Hodeidassa, Baydassa ja Abyanissa ja näiden lähistöillä ja osapuolet saivat suoraa apua ja tukea kolmansilta mailta, esimerkiksi Jemenin hallitus Saudi-Arabian johtamalta liittoumalta ja Etelän siirtymäneuvosto Yhdistyneiltä arabiemiirikunnilta, kun taas Iranin tukema huthiliike pitää edelleen hallinnassaan suurinta osaa Pohjois- ja Keski-Jemenistä, jossa asuu 70 prosenttia Jemenin väestöstä; ottaa huomioon, että vakavia ihmisoikeusloukkauksia ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksia tehdään edelleen laajalti ilman, että niihin syyllistyneitä saadaan vastuuseen teoistaan;

| E. | ottaa huomioon, että EU on huolissaan tietoon tulleista huthiliikkeen uusista hyökkäyksistä Maribin ja al-Jawfin hallintoalueilla sekä toistuvista yrityksistä tehdä rajan yli iskuja Saudi-Arabian alueelle; toteaa, että uudet sotilaalliset toimet ja hyökkäykset juuri tällä hetkellä heikentävät vakavasti YK:n erityislähettilään Martin Griffithsin meneillään olevia pyrkimyksiä sekä yleisiä ponnisteluja Jemenin sodan lopettamiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU on huolissaan tietoon tulleista huthiliikkeen uusista hyökkäyksistä Maribin ja al-Jawfin hallintoalueilla sekä toistuvista yrityksistä tehdä rajan yli iskuja Saudi-Arabian alueelle; toteaa, että uudet sotilaalliset toimet ja hyökkäykset juuri tällä hetkellä heikentävät vakavasti YK:n erityislähettilään Martin Griffithsin meneillään olevia pyrkimyksiä sekä yleisiä ponnisteluja Jemenin sodan lopettamiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusneuvosto jatkoi syyskuussa 2020 YK:n asiantuntijaryhmän toimeksiantoa; toteaa, että ryhmän viimeisimmän, syyskuussa 2020 julkaistun raportin mukaan kaikki konfliktin osapuolet syyllistyvät edelleen erilaisiin ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksiin, myös hyökkäyksiin, jotka saattavat olla sotarikoksia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusneuvosto jatkoi syyskuussa 2020 YK:n asiantuntijaryhmän toimeksiantoa; toteaa, että ryhmän viimeisimmän, syyskuussa 2020 julkaistun raportin mukaan kaikki konfliktin osapuolet syyllistyvät edelleen erilaisiin ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksiin, myös hyökkäyksiin, jotka saattavat olla sotarikoksia;

| G. | ottaa huomioon, että todennettuihin ihmisoikeusloukkauksiin kuuluvat mielivaltainen ihmishenkien riistäminen, tahdonvastaiset katoamiset, mielivaltaiset pidätykset, sukupuoleen perustuva väkivalta, mukaan lukien seksuaalinen väkivalta, kidutus ja muu julma, epäinhimillinen tai halventava kohtelu, lasten värväys ja käyttäminen vihollisuuksissa, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien oikeuksien epääminen sekä perusvapauksien ja taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien loukkaaminen; toteaa, että maamiinojen laajamittainen käyttö, johon huthiliike syyllistyy, on jatkuva uhka siviileille ja pahentaa pakkomuuttoa; ottaa huomioon, että huthiliike, hallitusta lähellä olevat joukot, Yhdistyneet arabiemiirikunnat sekä Yhdistyneiden arabiemiirikuntien tukemat jemeniläisjoukot ovat olleet suoraan vastuussa mielivaltaisista pidätyksistä ja tahdonvastaisista katoamisista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että todennettuihin ihmisoikeusloukkauksiin kuuluvat mielivaltainen ihmishenkien riistäminen, tahdonvastaiset katoamiset, mielivaltaiset pidätykset, sukupuoleen perustuva väkivalta, mukaan lukien seksuaalinen väkivalta, kidutus ja muu julma, epäinhimillinen tai halventava kohtelu, lasten värväys ja käyttäminen vihollisuuksissa, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien oikeuksien epääminen sekä perusvapauksien ja taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien loukkaaminen; toteaa, että maamiinojen laajamittainen käyttö, johon huthiliike syyllistyy, on jatkuva uhka siviileille ja pahentaa pakkomuuttoa; ottaa huomioon, että huthiliike, hallitusta lähellä olevat joukot, Yhdistyneet arabiemiirikunnat sekä Yhdistyneiden arabiemiirikuntien tukemat jemeniläisjoukot ovat olleet suoraan vastuussa mielivaltaisista pidätyksistä ja tahdonvastaisista katoamisista;

| H. | ottaa huomioon, että Jemen ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat ovat allekirjoittaneet Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mutta eivät ole vielä ratifioineet sitä; ottaa huomioon, että Saudi-Arabia ei ole allekirjoittanut eikä ratifioinut Rooman perussääntöä; ottaa huomioon, että useat Rooman perussäännön määräykset, mukaan luettuina sotarikoksiin liittyvät määräykset, heijastelevat tavanomaista kansainvälistä oikeutta; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijaryhmä on kehottanut YK:n turvallisuusneuvostoa viemään Jemenin tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi ja laajentamaan luetteloa henkilöistä, joihin kohdistetaan turvallisuusneuvoston pakotteita; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Jemen ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat ovat allekirjoittaneet Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mutta eivät ole vielä ratifioineet sitä; ottaa huomioon, että Saudi-Arabia ei ole allekirjoittanut eikä ratifioinut Rooman perussääntöä; ottaa huomioon, että useat Rooman perussäännön määräykset, mukaan luettuina sotarikoksiin liittyvät määräykset, heijastelevat tavanomaista kansainvälistä oikeutta; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijaryhmä on kehottanut YK:n turvallisuusneuvostoa viemään Jemenin tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi ja laajentamaan luetteloa henkilöistä, joihin kohdistetaan turvallisuusneuvoston pakotteita;

| I. | ottaa huomioon, että Jemenin uusi 24-jäseninen hallitus vannoi 26. joulukuuta 2020 virkavalansa presidentti Abd-Rabbu Mansour Hadille Saudi-Arabian välityksellä aikaansaadun Riadin sopimuksen mukaisesti; toteaa, että Jemenin uudessa vallanjakosopimukseen perustuvassa hallituksessa maan pohjoiset ja eteläiset alueet ovat tasapuolisesti edustettuina ja siinä on viisi jäsentä Etelän siirtymäneuvostosta; toteaa, että ensimmäistä kertaa yli 20 vuoteen hallituksen jäseninä ei valitettavasti ole naisia; ottaa huomioon, että kansainvälisesti tunnustetun hallituksen ja Etelän siirtymäneuvoston välillä on syntynyt uusi kiista tuomarin nimittämisestä, mikä vahvistaa käsityksen yhteishallituksen epävakaudesta; ottaa huomioon, että myös kansainvälisesti tunnustetun hallituksen joukkojen (joita tukee Saudi-Arabian johtama liittouma) ja huthiliikkeen välillä on puhjennut uudelleen sotilaallinen konflikti; toteaa, että konfliktin alusta lähtien naiset ovat jääneet kokonaan neuvotteluprosessien ulkopuolelle mutta he ovat silti edelleen keskeisessä asemassa kestävän ratkaisun löytämisessä konfliktiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Jemenin uusi 24-jäseninen hallitus vannoi 26. joulukuuta 2020 virkavalansa presidentti Abd-Rabbu Mansour Hadille Saudi-Arabian välityksellä aikaansaadun Riadin sopimuksen mukaisesti; toteaa, että Jemenin uudessa vallanjakosopimukseen perustuvassa hallituksessa maan pohjoiset ja eteläiset alueet ovat tasapuolisesti edustettuina ja siinä on viisi jäsentä Etelän siirtymäneuvostosta; toteaa, että ensimmäistä kertaa yli 20 vuoteen hallituksen jäseninä ei valitettavasti ole naisia; ottaa huomioon, että kansainvälisesti tunnustetun hallituksen ja Etelän siirtymäneuvoston välillä on syntynyt uusi kiista tuomarin nimittämisestä, mikä vahvistaa käsityksen yhteishallituksen epävakaudesta; ottaa huomioon, että myös kansainvälisesti tunnustetun hallituksen joukkojen (joita tukee Saudi-Arabian johtama liittouma) ja huthiliikkeen välillä on puhjennut uudelleen sotilaallinen konflikti; toteaa, että konfliktin alusta lähtien naiset ovat jääneet kokonaan neuvotteluprosessien ulkopuolelle mutta he ovat silti edelleen keskeisessä asemassa kestävän ratkaisun löytämisessä konfliktiin;

| J. | toteaa, että sota on johtanut maailman pahimpaan humanitaariseen kriisiin ja että lähes 80 prosenttia väestöstä eli yli 24 miljoonaa ihmistä, joiden joukossa on yli 12 miljoonaa lasta, tarvitsee humanitaarista apua; ottaa huomioon, että tilanne paikalla pahenee jatkuvasti, sillä 50 000 jemeniläistä elää jo nälänhädän kaltaisissa oloissa; ottaa huomioon, että viimeisimmän elintarviketurvaa uhkaavien tilanteiden luokittelun puitteissa toteutetun Jemeniä koskevan analyysin mukaan yli puolet maan 30 miljoonasta asukkaasta eli 16,2 miljoonaa ihmistä tulee kärsimään kriisitasoisesta puutteellisesta elintarviketurvasta ja nälänhädän kaltaisista olosuhteista kärsivien ihmisten määrä saattaa lähes kolminkertaistua; ottaa huomioon, että humanitaariseen toimintaan vuonna 2020 tarvittavista 3,38 miljardista Yhdysvaltain dollarista on tähän mennessä saatu vain 56 prosenttia; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että sota on johtanut maailman pahimpaan humanitaariseen kriisiin ja että lähes 80 prosenttia väestöstä eli yli 24 miljoonaa ihmistä, joiden joukossa on yli 12 miljoonaa lasta, tarvitsee humanitaarista apua; ottaa huomioon, että tilanne paikalla pahenee jatkuvasti, sillä 50 000 jemeniläistä elää jo nälänhädän kaltaisissa oloissa; ottaa huomioon, että viimeisimmän elintarviketurvaa uhkaavien tilanteiden luokittelun puitteissa toteutetun Jemeniä koskevan analyysin mukaan yli puolet maan 30 miljoonasta asukkaasta eli 16,2 miljoonaa ihmistä tulee kärsimään kriisitasoisesta puutteellisesta elintarviketurvasta ja nälänhädän kaltaisista olosuhteista kärsivien ihmisten määrä saattaa lähes kolminkertaistua; ottaa huomioon, että humanitaariseen toimintaan vuonna 2020 tarvittavista 3,38 miljardista Yhdysvaltain dollarista on tähän mennessä saatu vain 56 prosenttia;

| K. | ottaa huomioon, että covid-19-tauti ja sen sosioekonomiset vaikutukset heikentävät entisestään terveydenhuollon saatavuutta ja lisäävät aliravitsemuksen riskiä; ottaa huomioon, että Jemenissä on puhjennut lähihistorian suurin koleraepidemia, jonka aikana on raportoitu yli 1,1 miljoonaa tapausta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että covid-19-tauti ja sen sosioekonomiset vaikutukset heikentävät entisestään terveydenhuollon saatavuutta ja lisäävät aliravitsemuksen riskiä; ottaa huomioon, että Jemenissä on puhjennut lähihistorian suurin koleraepidemia, jonka aikana on raportoitu yli 1,1 miljoonaa tapausta;

| L. | ottaa huomioon, että meneillään oleva konflikti on haitannut vakavasti Jemenin edistymistä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 1 (köyhyyden poistaminen) ja tavoitteen 2 (nälän poistaminen), saavuttamisessa; ottaa huomioon, että konflikti on jarruttanut Jemenin kehitystä yli kahdella vuosikymmenellä; toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta jäädään yhä kauemmaksi niin kauan kuin konflikti jatkuu; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että meneillään oleva konflikti on haitannut vakavasti Jemenin edistymistä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 1 (köyhyyden poistaminen) ja tavoitteen 2 (nälän poistaminen), saavuttamisessa; ottaa huomioon, että konflikti on jarruttanut Jemenin kehitystä yli kahdella vuosikymmenellä; toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta jäädään yhä kauemmaksi niin kauan kuin konflikti jatkuu;

| M. | ottaa huomioon, että Jemenin pohjoisosassa muhii kolmatta kertaa sitten vuoden 2019 polttoainekriisi, joka heikentää merkittävästi siviilien ruoan ja veden saantia ja terveydenhuoltopalvelujen ja välttämättömien liikennepalvelujen saatavuutta; toteaa, että tämä ihmisen aiheuttama kriisi on suora seuraus huthiliikkeen ja YK:n tunnustaman Jemenin hallituksen välisestä kilpailusta polttoaineen hallinnasta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Jemenin pohjoisosassa muhii kolmatta kertaa sitten vuoden 2019 polttoainekriisi, joka heikentää merkittävästi siviilien ruoan ja veden saantia ja terveydenhuoltopalvelujen ja välttämättömien liikennepalvelujen saatavuutta; toteaa, että tämä ihmisen aiheuttama kriisi on suora seuraus huthiliikkeen ja YK:n tunnustaman Jemenin hallituksen välisestä kilpailusta polttoaineen hallinnasta;

| N. | toteaa, että 2,1 miljoonaa lasta kärsii akuutista aliravitsemuksesta ja liki 358 000 alle viisivuotiasta lasta on vakavasti aliravittuja; ottaa huomioon, että rahoitusvaikeuksien vuoksi elintarvikeapua on jouduttu supistamaan huhtikuusta 2020 lähtien ja että tästä kärsimään joutuneiden ihmisten määrä lisääntyy jälleen 1,37 miljoonalla, jos rahoitusta ei saada lisää; ottaa huomioon, että 530 000 alle kaksivuotiasta lasta ei ehkä pääse ravitsemuspalvelujen piiriin, jos ohjelmat keskeytetään; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että 2,1 miljoonaa lasta kärsii akuutista aliravitsemuksesta ja liki 358 000 alle viisivuotiasta lasta on vakavasti aliravittuja; ottaa huomioon, että rahoitusvaikeuksien vuoksi elintarvikeapua on jouduttu supistamaan huhtikuusta 2020 lähtien ja että tästä kärsimään joutuneiden ihmisten määrä lisääntyy jälleen 1,37 miljoonalla, jos rahoitusta ei saada lisää; ottaa huomioon, että 530 000 alle kaksivuotiasta lasta ei ehkä pääse ravitsemuspalvelujen piiriin, jos ohjelmat keskeytetään;

| O. | ottaa huomioon, että konflikti ja viimeaikainen covid-19-pandemia ovat pahentaneet naisten tilannetta; toteaa, että sukupuoleen perustuva ja seksuaalinen väkivalta ovat lisääntyneet eksponentiaalisesti konfliktin puhkeamisen jälkeen; toteaa, että rikosoikeusjärjestelmän jo valmiiksi rajalliset valmiudet puuttua seksuaaliseen ja sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan ovat romahtaneet eikä sellaisista käytännöistä kuin naisten kaappaukset ja raiskaaminen tai niillä uhkaaminen ole suoritettu lainkaan tutkimuksia; ottaa huomioon, että noin 30 prosenttia maan sisällä siirtymään joutuneista kotitalouksista on naisten vastuulla; toteaa, että lääkkeitä moniin kroonisiin sairauksiin ei enää ole saatavilla ja että Jemenin äitiyskuolleisuusluvut ovat maailman korkeimpia; ottaa huomioon, että aliravitut raskaana olevat ja imettävät naiset saavat muita todennäköisemmin koleratartunnan ja heillä on suurempi verenvuodon riski, mikä lisää merkittävästi komplikaatio- ja kuolleisuusriskiä synnytyksen aikana; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että konflikti ja viimeaikainen covid-19-pandemia ovat pahentaneet naisten tilannetta; toteaa, että sukupuoleen perustuva ja seksuaalinen väkivalta ovat lisääntyneet eksponentiaalisesti konfliktin puhkeamisen jälkeen; toteaa, että rikosoikeusjärjestelmän jo valmiiksi rajalliset valmiudet puuttua seksuaaliseen ja sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan ovat romahtaneet eikä sellaisista käytännöistä kuin naisten kaappaukset ja raiskaaminen tai niillä uhkaaminen ole suoritettu lainkaan tutkimuksia; ottaa huomioon, että noin 30 prosenttia maan sisällä siirtymään joutuneista kotitalouksista on naisten vastuulla; toteaa, että lääkkeitä moniin kroonisiin sairauksiin ei enää ole saatavilla ja että Jemenin äitiyskuolleisuusluvut ovat maailman korkeimpia; ottaa huomioon, että aliravitut raskaana olevat ja imettävät naiset saavat muita todennäköisemmin koleratartunnan ja heillä on suurempi verenvuodon riski, mikä lisää merkittävästi komplikaatio- ja kuolleisuusriskiä synnytyksen aikana;

| P. | ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijaryhmän havaintojen mukaan Yhdistyneiden arabiemiirikuntien tukemat turvallisuusvyöhykettä valvovat joukot syyllistyvät useissa pidätyskeskuksissa, muun muassa liittoutuman Bureiqan keskuksessa ja Bir Ahmedin vankilassa, oleviin pidätettyihin sekä muuttajiin ja Saharan eteläpuolisesta Afrikasta peräisin olevien marginalisoituneiden yhteisöjen jäseniin kohdistuviin raiskauksiin ja muihin seksuaalisen väkivallan muotoihin sekä hlbti-henkilöiden uhkailuun ja häirintään; ottaa huomioon, että huthiliikettä vastaan on esitetty uskottavia väitteitä raiskausten ja kidutuksen käytöstä sodankäynnin välineenä erityisesti politiikassa aktiivisesti toimivia naisia ja naispuolisia aktivisteja vastaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijaryhmän havaintojen mukaan Yhdistyneiden arabiemiirikuntien tukemat turvallisuusvyöhykettä valvovat joukot syyllistyvät useissa pidätyskeskuksissa, muun muassa liittoutuman Bureiqan keskuksessa ja Bir Ahmedin vankilassa, oleviin pidätettyihin sekä muuttajiin ja Saharan eteläpuolisesta Afrikasta peräisin olevien marginalisoituneiden yhteisöjen jäseniin kohdistuviin raiskauksiin ja muihin seksuaalisen väkivallan muotoihin sekä hlbti-henkilöiden uhkailuun ja häirintään; ottaa huomioon, että huthiliikettä vastaan on esitetty uskottavia väitteitä raiskausten ja kidutuksen käytöstä sodankäynnin välineenä erityisesti politiikassa aktiivisesti toimivia naisia ja naispuolisia aktivisteja vastaan;

| Q. | toteaa, että parlamentti on toistuvasti vaatinut ottamaan käyttöön unionin laajuisen kiellon, joka koskee kaikenlaisen turvallisuuskaluston vientiä ja myyntiä Saudi-Arabian johtaman liittoutuman jäsenille, mukaan luettuina Saudi-Arabia ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat, sekä sen päivittämistä ja kunnossapitoa, kun otetaan huomioon Jemenissä tapahtuneet kansainvälisen ihmisoikeuksia koskevan ja humanitaarisen oikeuden vakavat loukkaukset; ottaa huomioon, että jotkin jäsenvaltiot, kuten Saksa, joka kielsi aseiden viennin Saudi-Arabiaan, ja Italia, joka kielsi aseiden viennin Saudi-Arabiaan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, ovat asettaneet Saudi-Arabian johtaman liittouman jäsenille asevientikieltoja, ja että toiset jäsenvaltiot harkitsevat niiden asettamista; toteaa, että eräät EU:n jäsenvaltiot jatkavat sellaisten aseiden vientiä Saudi-Arabiaan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, joita saatetaan käyttää Jemenissä, mikä on vastoin oikeudellisesti sitovaa asevientiä koskevaa neuvoston yhteistä kantaa 2008/944/YUTP (7); |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että parlamentti on toistuvasti vaatinut ottamaan käyttöön unionin laajuisen kiellon, joka koskee kaikenlaisen turvallisuuskaluston vientiä ja myyntiä Saudi-Arabian johtaman liittoutuman jäsenille, mukaan luettuina Saudi-Arabia ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat, sekä sen päivittämistä ja kunnossapitoa, kun otetaan huomioon Jemenissä tapahtuneet kansainvälisen ihmisoikeuksia koskevan ja humanitaarisen oikeuden vakavat loukkaukset; ottaa huomioon, että jotkin jäsenvaltiot, kuten Saksa, joka kielsi aseiden viennin Saudi-Arabiaan, ja Italia, joka kielsi aseiden viennin Saudi-Arabiaan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, ovat asettaneet Saudi-Arabian johtaman liittouman jäsenille asevientikieltoja, ja että toiset jäsenvaltiot harkitsevat niiden asettamista; toteaa, että eräät EU:n jäsenvaltiot jatkavat sellaisten aseiden vientiä Saudi-Arabiaan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, joita saatetaan käyttää Jemenissä, mikä on vastoin oikeudellisesti sitovaa asevientiä koskevaa neuvoston yhteistä kantaa 2008/944/YUTP (7);

| R. | ottaa huomioon, että Yhdysvallat pysäytti aseiden myynnin Saudi-Arabiaan ja keskeytti F-35-suihkuhävittäjien siirtämisen Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin odotettaessa päätöksen uudelleentarkastelun tuloksia; toteaa, että Yhdysvaltain presidentti Biden ilmoitti 4. helmikuuta 2021 Yhdysvaltojen aikovan lopettaa pian kaiken tuen Jemenin sodan hyökkäysoperaatioille, niihin liittyvä asemyynti mukaan luettuna, ja nimitti uuden Jemenin-lähettilään; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Yhdysvallat pysäytti aseiden myynnin Saudi-Arabiaan ja keskeytti F-35-suihkuhävittäjien siirtämisen Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin odotettaessa päätöksen uudelleentarkastelun tuloksia; toteaa, että Yhdysvaltain presidentti Biden ilmoitti 4. helmikuuta 2021 Yhdysvaltojen aikovan lopettaa pian kaiken tuen Jemenin sodan hyökkäysoperaatioille, niihin liittyvä asemyynti mukaan luettuna, ja nimitti uuden Jemenin-lähettilään;

| S. | ottaa huomioon, että Jemeniä käsittelevä YK:n asiantuntijapaneeli totesi 22. tammikuuta 2021 antamassaan loppuraportissa jatkuvasti kasvavan todistusaineiston viittaavan siihen, että Iranista käsin toimivat henkilöt tai yhteisöt toimittavat huthiliikkeelle merkittäviä määriä aseita ja niiden komponentteja; toteaa, että huthiliike jatkaa hyökkäyksiään Saudi-Arabiassa sijaitsevia siviilikohteita vastaan ohjuksin ja miehittämättömien ilma-alusten avulla; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Jemeniä käsittelevä YK:n asiantuntijapaneeli totesi 22. tammikuuta 2021 antamassaan loppuraportissa jatkuvasti kasvavan todistusaineiston viittaavan siihen, että Iranista käsin toimivat henkilöt tai yhteisöt toimittavat huthiliikkeelle merkittäviä määriä aseita ja niiden komponentteja; toteaa, että huthiliike jatkaa hyökkäyksiään Saudi-Arabiassa sijaitsevia siviilikohteita vastaan ohjuksin ja miehittämättömien ilma-alusten avulla;

| T. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltain edellinen hallinto hyväksyi 19. tammikuuta 2021 päätöksen, jolla huthiliike Ansar Allah nimettiin terroristijärjestöksi; toteaa, että huolimatta Yhdysvaltain hallituksen myöntämistä koontiluvista nimeämispäätöksen vaikutus mahdollisuuksiin tuoda elintarvikkeita, polttoainetta ja lääkkeitä maahan on edelleen erittäin huolestuttava; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain uusi hallinto ilmoitti 5. helmikuuta 2021 poistavansa Ansar Allahin ulkomaisten terroristijärjestöjen ja erityisluokiteltujen globaaliterrorismin edustajien (Specially Designated Global Terrorist) luetteloista; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltain edellinen hallinto hyväksyi 19. tammikuuta 2021 päätöksen, jolla huthiliike Ansar Allah nimettiin terroristijärjestöksi; toteaa, että huolimatta Yhdysvaltain hallituksen myöntämistä koontiluvista nimeämispäätöksen vaikutus mahdollisuuksiin tuoda elintarvikkeita, polttoainetta ja lääkkeitä maahan on edelleen erittäin huolestuttava; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain uusi hallinto ilmoitti 5. helmikuuta 2021 poistavansa Ansar Allahin ulkomaisten terroristijärjestöjen ja erityisluokiteltujen globaaliterrorismin edustajien (Specially Designated Global Terrorist) luetteloista;

| U. | ottaa huomioon, että Jemenin poliittisen tilanteen ja turvallisuustilanteen heikkeneminen on johtanut maassa toimivien terroristiryhmien, kuten Arabian niemimaan al-Qaidana tunnetun Ansar al-Sharian ja niin kutsutun Da’eshin Jemenin provinssin, joiden hallinnassa on edelleen pieniä osia maan alueesta, sekä EU:n terroristijärjestöjen luettelossa olevan Hizbollahin sotilaallisen siiven läsnäolon laajenemiseen ja vahvistumiseen; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Jemenin poliittisen tilanteen ja turvallisuustilanteen heikkeneminen on johtanut maassa toimivien terroristiryhmien, kuten Arabian niemimaan al-Qaidana tunnetun Ansar al-Sharian ja niin kutsutun Da’eshin Jemenin provinssin, joiden hallinnassa on edelleen pieniä osia maan alueesta, sekä EU:n terroristijärjestöjen luettelossa olevan Hizbollahin sotilaallisen siiven läsnäolon laajenemiseen ja vahvistumiseen;

| V. | katsoo, että vakaalla, turvallisella ja demokraattisella Jemenillä, jolla on asianmukaisesti toimiva hallitus, on ratkaisevan tärkeä merkitys kansainvälisissä toimissa ääriliikkeiden ja väkivallan torjumiseksi alueella ja laajemminkin sekä rauhan ja vakauden turvaamisessa itse Jemenissä; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että vakaalla, turvallisella ja demokraattisella Jemenillä, jolla on asianmukaisesti toimiva hallitus, on ratkaisevan tärkeä merkitys kansainvälisissä toimissa ääriliikkeiden ja väkivallan torjumiseksi alueella ja laajemminkin sekä rauhan ja vakauden turvaamisessa itse Jemenissä;

| W. | ottaa huomioon, että Jemenin talous kutistui 45 prosenttia vuosina 2015–2019; ottaa huomioon, että Jemenin talous, joka oli hauras jo ennen konfliktia, on kärsinyt vakavaa vahinkoa eikä sadoillatuhansilla perheillä ole enää vakaata tulonlähdettä; toteaa, että Jemen tuo 90 prosenttia elintarvikkeistaan kaupallisen tuonnin kautta eivätkä avustusjärjestöt voi korvata tuontia, sillä humanitaariset järjestöt antavat puutteenalaisille henkilöille elintarvikekuponkeja tai käteistä rahaa, jotta he voivat ostaa tarvitsemansa ruuan toreilta; ottaa huomioon, että 70 prosenttia Jemenin avusta ja kaupallisesta tuonnista kulkee huthien hallinnassa olevan Hodeidan sataman ja läheisen Saleefin sataman kautta ja että näiden satamien kautta maahan tulee elintarvikkeita, polttoaineita ja lääkkeitä, joita väestö tarvitsee selviytyäkseen; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Jemenin talous kutistui 45 prosenttia vuosina 2015–2019; ottaa huomioon, että Jemenin talous, joka oli hauras jo ennen konfliktia, on kärsinyt vakavaa vahinkoa eikä sadoillatuhansilla perheillä ole enää vakaata tulonlähdettä; toteaa, että Jemen tuo 90 prosenttia elintarvikkeistaan kaupallisen tuonnin kautta eivätkä avustusjärjestöt voi korvata tuontia, sillä humanitaariset järjestöt antavat puutteenalaisille henkilöille elintarvikekuponkeja tai käteistä rahaa, jotta he voivat ostaa tarvitsemansa ruuan toreilta; ottaa huomioon, että 70 prosenttia Jemenin avusta ja kaupallisesta tuonnista kulkee huthien hallinnassa olevan Hodeidan sataman ja läheisen Saleefin sataman kautta ja että näiden satamien kautta maahan tulee elintarvikkeita, polttoaineita ja lääkkeitä, joita väestö tarvitsee selviytyäkseen;

| X. | toteaa, että taloudellista keinottelua on dokumentoitu laajasti ja että sekä Jemenin hallitus että huthiliike siirtävät maan taloudellisia resursseja ja rahoitusvaroja muualle, millä on tuhoisa vaikutus jemeniläisiin; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijapaneelin loppuraportissa todetaan, että huthiliike siirsi vuonna 2019 muualle ainakin 1,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria varoja, jotka oli tarkoitettu hallitukselle palkkojen maksamiseen ja peruspalvelujen tarjoamiseen kansalaisille; toteaa, että raportissa tuodaan myös esiin, että hallitus harjoittaa rahanpesu- ja korruptiokäytäntöjä, jotka vaikuttavat kielteisesti jemeniläisten mahdollisuuteen saada riittävästi elintarvikkeita ja jotka loukkaavat oikeutta ruokaan, kuten alun perin riisin ja muiden hyödykkeiden hankkimiseen jemeniläisille tarkoitettujen Saudi-Arabian 423 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisten varojen laiton siirtäminen kauppiaille; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että taloudellista keinottelua on dokumentoitu laajasti ja että sekä Jemenin hallitus että huthiliike siirtävät maan taloudellisia resursseja ja rahoitusvaroja muualle, millä on tuhoisa vaikutus jemeniläisiin; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijapaneelin loppuraportissa todetaan, että huthiliike siirsi vuonna 2019 muualle ainakin 1,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria varoja, jotka oli tarkoitettu hallitukselle palkkojen maksamiseen ja peruspalvelujen tarjoamiseen kansalaisille; toteaa, että raportissa tuodaan myös esiin, että hallitus harjoittaa rahanpesu- ja korruptiokäytäntöjä, jotka vaikuttavat kielteisesti jemeniläisten mahdollisuuteen saada riittävästi elintarvikkeita ja jotka loukkaavat oikeutta ruokaan, kuten alun perin riisin ja muiden hyödykkeiden hankkimiseen jemeniläisille tarkoitettujen Saudi-Arabian 423 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisten varojen laiton siirtäminen kauppiaille;

| Y. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin tiedottaja korosti kiireellistä tarvetta puuttua humanitaariseen ja ekologiseen uhkaan siitä, että Jemenissä Ras Issan sataman edustalla olevassa kelluvana varastointi- ja purkualuksena käytettävässä Safer-öljysäiliöaluksessa olevat miljoona barrelia öljyä vuotavat; ottaa huomioon, että säiliöaluksen kunnon nopea heikkeneminen uhkaa aiheuttaa merkittävän öljyvuodon, jolla olisi tuhoisat ympäristövaikutukset ja joka tuhoaisi luonnon monimuotoisuutta ja hävittäisi paikallisten Punaisenmeren rannikkoyhteisöjen elinkeinot; ottaa huomioon, että huolimatta välittömästä ympäristökatastrofin riskistä 44 vuotta vanhan öljysäiliöaluksen pitkään odotettua tarkastusta on lykätty maaliskuuhun 2021; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin tiedottaja korosti kiireellistä tarvetta puuttua humanitaariseen ja ekologiseen uhkaan siitä, että Jemenissä Ras Issan sataman edustalla olevassa kelluvana varastointi- ja purkualuksena käytettävässä Safer-öljysäiliöaluksessa olevat miljoona barrelia öljyä vuotavat; ottaa huomioon, että säiliöaluksen kunnon nopea heikkeneminen uhkaa aiheuttaa merkittävän öljyvuodon, jolla olisi tuhoisat ympäristövaikutukset ja joka tuhoaisi luonnon monimuotoisuutta ja hävittäisi paikallisten Punaisenmeren rannikkoyhteisöjen elinkeinot; ottaa huomioon, että huolimatta välittömästä ympäristökatastrofin riskistä 44 vuotta vanhan öljysäiliöaluksen pitkään odotettua tarkastusta on lykätty maaliskuuhun 2021;

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin Jemenissä vuodesta 2015 lähtien jatkuneen väkivallan, joka on ajanut maan maailman pahimpaan humanitaariseen kriisiin; muistuttaa, että Jemenin konfliktia ei voida ratkaista sotilaallisesti ja että kriisi voidaan ratkaista kestävästi vain käynnistämällä osallistava, jemeniläisten johdolla käytävä ja heidän omakseen ottama neuvotteluprosessi, jossa kaikki Jemenin yhteiskunnan toimijat ja konfliktin kaikki osapuolet ovat edustettuina; korostaa, että sodan pysäyttämiseksi ja nykyisen humanitaarisen kriisin lievittämiseksi kaikkien osapuolten olisi ryhdyttävä vilpittömässä mielessä neuvotteluihin, jotka johtavat toteuttamiskelpoisiin poliittisiin ja turvallisuuteen liittyviin järjestelyihin, YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2216 (2015), Hodeidan sopimusta tukevan YK:n operaation yhteisten täytäntöönpanomekanismien sekä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 2532 (2020) esitetyn maailmanlaajuista aselepoa koskevan vaatimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on järkyttynyt maassa meneillään olevasta tuhoisasta humanitaarisesta kriisistä; vaatii kaikkia osapuolia täyttämään velvoitteensa ja mahdollistamaan humanitaarisen avun ja muiden väestölle välttämättömien tarvikkeiden nopean ja esteettömän kulun ja esteettömän pääsyn terveydenhoitolaitoksiin sekä Jemenissä että ulkomailla; on erityisen huolestunut viimeisimmästä elintarviketurvaa uhkaavien tilanteiden luokittelun puitteissa toteutetusta arvioinnista, jonka mukaan 50 000 ihmistä Jemenissä elää nälänhädän kaltaisissa olosuhteissa ja määrän odotetaan kolminkertaistuvan kesäkuuhun 2021 mennessä, vaikka avun määrä pysyisi nykyisellään; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä, että EU on vuodesta 2015 lähtien myöntänyt Jemenille yli miljardi euroa poliittisena apuna, kehitysapuna ja humanitaarisena apuna; panee tyytyväisenä merkille sen lupauksen kolminkertaistaa Jemenille annettava humanitaarinen apu vuonna 2021; on kuitenkin huolissaan siitä, että tämä ei edelleenkään riitä vastaamaan Jemenin kohtaamiin mittaviin haasteisiin; pitää valitettavana, että Jemenille annettavan avun rahoitusvaje kasvoi 50 prosenttiin vuonna 2019; muistuttaa, että kriisin laajuuden ja vakavuuden olisi oltava lähtökohtana talousarviota koskeville keskusteluille; kehottaa EU:ta ottamaan käyttöön lisäresursseja Jemenin tilanteeseen puuttumiseksi osana naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen ohjelmasuunnittelua; kehottaa yleisemmin komissiota ja jäsenvaltioita johtamaan edelleen kansainvälisiä pyrkimyksiä, jotta humanitaarisen avun määrää voidaan lisätä pikaisesti muun muassa täyttämällä kesäkuussa 2020 pidetyssä Jemenin humanitaarisen avun suunnitelmaa koskevassa avunantajien konferenssissa annetut lupaukset; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että covid-19-taudin leviäminen aiheuttaa vakavia lisähaasteita maan sortumispisteessä olevalle terveydenhoitoinfrastruktuurille, sillä terveyskeskuksissa ei ole covid-19-taudin hoitamiseen tarvittavaa perustarvikkeita, terveydenhoidon ammattilaisilla ei ole suojavarusteita eikä heille pääsääntöisesti makseta palkkaa, minkä johdosta he eivät ilmoittaudu töihin; kehottaa kaikkia kansainvälisiä avunantajia tehostamaan välittömän hädän lievittämiseen tarkoitetun avun toimittamista paikallisen terveydenhuoltojärjestelmän tukemiseksi ja sen auttamiseksi hillitsemään Jemenissä parhaillaan esiintyvien tappavien tautien, kuten covid-19, malaria, kolera ja denguekuume, leviämistä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita helpottamaan rokotteiden saatavuutta Jemenissä, myös maan sisäisten pakolaisten leireillä, COVAX-rokoteyhteistyömekanismin avulla osana sen pyrkimyksiä varmistaa covid-19-rokotteiden tasapuolinen ja maailmanlaajuinen saatavuus erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien keskuudessa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tukee YK:n pääsihteerin Jemenin-erityislähettilään Martin Griffithsin pyrkimyksiä edistää poliittista prosessia ja saada aikaan välitön koko maan laajuinen tulitauko; kehottaa antamaan erityslähettiläälle täyden ja esteettömän pääsyn Jemenin alueen kaikkiin osiin; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja kaikkia jäsenvaltioita antamaan Griffithsille poliittista tukea kattavan neuvotteluratkaisun aikaansaamiseksi; kehottaa ulkoasiainneuvostoa tätä varten tarkistamaan ja saattamaan ajan tasalle viimeisimmät, 18. helmikuuta 2019 antamansa päätelmät Jemenistä, jotta ne vastaavat maan nykytilannetta; kehottaa EU:ta ja kaikkia sen jäsenvaltioita jatkamaan yhteydenpitoa konfliktin kaikkien osapuolten kanssa ja vaatimaan Tukholman sopimuksen ja YK:n poliittista julistusta koskevan luonnoksen täytäntöönpanoa välttämättöminä askeleina kohti tilanteen rauhoittumista ja poliittista sopimusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on vakuuttunut siitä, että pitkän aikavälin ratkaisua ei saada aikaan ilman, että puututaan maan epävakauden taustalla oleviin ongelmiin ja vastataan jemeniläisten oikeutettuihin vaatimuksiin ja odotuksiin; toteaa jälleen tukevansa kaikkia rauhanomaisia poliittisia ponnisteluja, joilla pyritään turvaamaan Jemenin suvereniteetti, itsenäisyys ja alueellinen koskemattomuus; tuomitsee ulkomaiden sekaantumisen Jemenin tilanteeseen, myös ulkomaisten joukkojen ja palkkasotilaiden läsnäolon maassa; kehottaa vetämään kaikki ulkomaiset joukot välittömästi pois maasta jemeniläisten keskinäisen poliittisen vuoropuhelun helpottamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa kaikkia konfliktin osapuolia noudattamaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan ja lopettamaan toimet, jotka pahentavat nykyistä humanitaarista kriisiä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tuomitsemaan jyrkästi kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakavat loukkaukset, joihin kaikki konfliktin osapuolet ovat syyllistyneet vuoden 2014 lopusta lähtien, mukaan lukien Saudi-Arabian johtaman liittouman ilmaiskut, jotka ovat vaatineet tuhansia siviiliuhreja ja pahentaneet maan epävakautta ja joita on tehty ei-sotilaallisiin kohteisiin, kuten kouluihin, vesisäiliöihin ja häihin, sekä tuomitsemaan huthien Jemenistä käsin tekemät hyökkäykset Saudi-Arabiassa sijaitseviin kohteisiin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Saudi-Arabiaa lopettamaan välittömästi huthien hallinnassa oleville alueille polttoainetta kuljettavien alusten saarron; toteaa jälleen, että kaikkien osapuolten on kiireellisesti pidättäydyttävä käyttämästä siviilien nälkään näännyttämistä sodankäynnin menetelmänä, koska Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan xxv alakohdan mukaan tämä rikkoo kansainvälistä humanitaarista oikeutta; korostaa, että on tärkeää saada aikaan molempien osapuolten, pohjoisen ja etelän, välinen sopimus polttoaineen käytöstä, jotta voidaan lieventää talous-, maatalous-, vesi-, terveydenhuolto-, energia- ja liikennekriisiä, jota polttoaineen käyttö taloudellisen sodankäynnin välineenä on pahentanut; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee Iranin tukeman huthiliikkeen äskettäiset suorittamat hyökkäykset Ma’ribin ja Al-Jawfin hallintoalueilla sekä toistuvat yritykset tehdä rajat ylittäviä iskuja Saudi-Arabian alueelle, mikä heikentää kansainvälisen yhteisön yleisiä pyrkimyksiä lopettaa tämä sijaissota Jemenissä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tukee kaikkia luottamusta lisääviä toimia konfliktin osapuolten kanssa kiinnittäen erityistä huomiota toimiin, joilla voidaan lieventää välittömästi humanitaarisia tarpeita, kuten Sanaan lentoaseman täydellinen uudelleen avaaminen, palkanmaksun aloittaminen uudelleen, sellaisten mekanismien käyttöönotto, joilla mahdollistetaan merisatamien keskeytymätön toiminta polttoaineen ja elintarvikkeiden tuonnin helpottamiseksi, sekä pyrkimykset tarjota resursseja Jemenin keskuspankille ja tukea sitä; kehottaa Euroopan unionia ja kaikkia jäsenvaltioita tarjoamaan Jemenille talouden pelastuspaketin, johon sisältyy valuuttaruiskeita talouden ja Jemenin rialin vakauttamiseksi ja elintarvikkeiden hintojen lisänousun estämiseksi sekä valuuttavarantoja elintarvikkeiden ja polttoaineiden kaupallisen tuonnin tukemiseksi ja julkisen sektorin palkkojen maksamiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana naisten puuttumista Jemenin uudesta hallituksesta, joka on ensimmäinen ilman naisjäseniä 20 vuoteen, ja kehottaa Jemenin hallitusta ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin naisten tasapuolisen edustuksen, läsnäolon ja osallistumisen varmistamiseksi maan poliittisessa elämässä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että EU:hun sijoittautuneet, Jemenin konfliktia ruokkivat aseviejät toimivat vastoin useita perusteita, jotka sisältyvät oikeudellisesti sitovaan asevientiä koskevaan neuvoston yhteiseen kantaan 2008/944/YUTP; vaatii tässä yhteydessä jälleen unionin laajuista kieltoa, joka koskee kaikenlaisen turvallisuuskaluston vientiä ja myyntiä liittouman jäsenille, mukaan luettuina Saudi-Arabia ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat, sekä sen päivittämistä ja kunnossapitoa, kun otetaan huomioon Jemenissä tapahtuneet kansainvälisen humanitaarisen ja ihmisoikeuksia koskevan oikeuden vakavat loukkaukset; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille eräiden jäsenvaltioiden päätökset asettaa Saudi-Arabian ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat asevientikieltoon; korostaa, että aseiden vienti kuuluu edelleen jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita lopettamaan aseiden viennin Saudi-Arabian johtaman liittouman kaikille jäsenille; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa raportoimaan jäsenvaltioiden Saudi-Arabian johtaman liittouman jäsenten kanssa tekemän sotilaallisen yhteistyön ja turvallisuusyhteistyön tämänhetkisestä tilanteesta; tuomitsee sen, että iranilaiset henkilöt ja yhteisöt toimittavat huthiliikkeelle merkittäviä määriä aseita ja niiden komponentteja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää hyvänä uutisena, että Yhdysvallat on toistaiseksi keskeyttänyt Jemenin konfliktissa käytettävien aseiden myynnin Saudi-Arabiaan ja 23 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvoiseen pakettiin sisältyvien F-35-suihkuhävittäjien toimittamisen Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, ja on tyytyväinen Yhdysvaltain hallinnon äskettäiseen ilmoitukseen, jonka mukaan se lopettaa kaiken tuen Jemenin sodan hyökkäysoperaatioille, myös täsmäohjusten toimitukset ja tiedustelutiedon jakamisen; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Yhdysvaltojen sitoutumista uudestaan konfliktin ratkaisemiseen diplomatian keinoin, mistä on osoituksena äskettäinen Yhdysvaltojen Jemenin-erityislähettilään nimittäminen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa kaikkia Jemenin konfliktin osapuolia ottamaan käyttöön ohjusten ja miehittämättömien ilma-alusten iskujen kohdentamista koskevat toimintaperiaatteet, joiden olisi oltava ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisia; kehottaa neuvostoa, varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita muistuttamaan EU:n kansainvälisen oikeuden mukaisesta kannasta ja varmistamaan, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön suojatoimia, joilla varmistetaan, että tiedustelutietoja, viestintäinfrastruktuuria ja sotilastukikohtia ei käytetä laittomien teloitusten toteuttamisen helpottamiseen; kehottaa jälleen hyväksymään oikeudellisesti sitovan neuvoston päätöksen aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä sekä noudattamaan ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on erittäin huolissaan siitä, että rikollis- ja terroristiryhmät, kuten Arabian niemimaan al-Qaida ja Isis/Da’esh, toimivat edelleen Jemenissä; kehottaa kaikkia konfliktin osapuolia ryhtymään päättäväisiin toimiin näitä ryhmiä vastaan; tuomitsee kaikkien terroristijärjestöjen kaikki teot; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee tyytyväisenä merkille Yhdysvaltain uuden hallituksen päätöksen kumota kiireellisesti Yhdysvaltain entisen hallituksen päätös nimetä myös nimellä Ansar Allah tunnettu huthiliike ulkomaiseksi terroristijärjestöksi ja erityisluokitelluksi globaaliterrorismin edustajaksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa neuvostoa panemaan täysin täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2216 (2015) yksilöimällä henkilöt, jotka haittaavat humanitaarisen avun perillemenoa, sekä henkilöt, jotka suunnittelevat, johtavat tai toteuttavat ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden tai kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vastaisia toimia tai ihmisoikeusloukkauksia Jemenissä, sekä määräämällä kohdennetuista toimenpiteistä heitä vastaan; muistuttaa, että pakotekomitea ei ole nimennyt yhteenliittymään kuuluvia henkilöitä pakotteiden kohteeksi, vaikka YK:n asiantuntijaryhmä, joka antaa tietoja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman täyden täytäntöönpanon avuksi, on kerännyt tietoja liittouman toistuvista rikkomuksista; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vaatii painokkaasti lopettamaan kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan, myös pidätettyjä kohtaan; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta varmistamaan erityisrahoituksen paikallisille naisjohtoisille ja naisten oikeuksia ajaville järjestöille, jotta voidaan tavoittaa paremmin naiset, tytöt ja sukupuoleen perustuvasta väkivallasta selvinneet, sekä ohjelmille, joilla pyritään parantamaan naisten selviytymiskykyä ja taloudellista voimaannuttamista; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palauttaa mieliin, että on ehdottoman tärkeää suojella lapsia ja varmistaa, että he voivat nauttia täysimääräisesti ihmisoikeuksistaan; kehottaakin kaikkia konfliktin osapuolia lopettamaan lasten värväyksen ja käytön sotilaina tässä aseellisessa selkkauksessa ja varmistamaan edelleen vihollisuuksiin värvättyjen tai niissä käytettyjen poikien ja tyttöjen kotiutuksen ja tehokkaan aseistariisunnan sekä kehottaa osapuolia vapauttamaan siepatut lapset ja tekemään yhteistyötä YK:n kanssa, jotta lasten kuntouttamiseksi, fyysisen ja henkisen toipumisen edistämiseksi ja yhteiskuntaan sopeuttamiseksi voidaan toteuttaa tehokkaita ohjelmia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vaatii kaikkia osapuolia välittömästi lopettamaan kaikki sananvapauteen kohdistuvat hyökkäykset, joita ovat muun muassa pidätykset, tahdonvastaiset katoamiset ja pelottelu, sekä vapauttamaan kaikki toimittajat ja ihmisoikeuksien puolustajat, jotka on pidätetty ainoastaan ihmisoikeuksiensa harjoittamisen vuoksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on syvästi huolissaan tiedoista, joiden mukaan uskonnon- tai vakaumuksenvapautta on uhattu käyttäen esimerkiksi syrjintää, vapaudenriistoa ja väkivaltaa; kehottaa kunnioittamaan ja suojelemaan oikeutta sananvapauteen ja vakaumuksenvapauteen ja tuomitsee etenkin kristittyjen, juutalaisten ja muiden uskonnollisten vähemmistöjen ja uskonnottomien uskontoon perustuvan syrjinnän tapauksissa, jotka koskevat humanitaarisen avun jakamista; kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta bahai-uskon tunnustajat, jotka ovat tällä hetkellä pidätettyinä uskontonsa rauhanomaisen harjoittamisen vuoksi ja joita uhkaa kuolemanrangaistus, sekä lopettamaan heidän vainonsa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää valitettavina vahinkoja, joita Saudi-Arabian johtaman liittouman ilmaiskut muun muassa Sanaan vanhaan kaupunkiin ja historialliseen Zabidin kaupunkiin sekä huthiliikkeen toimeenpanema Taizin kansallismuseon pommitus ja käsikirjoitusten ja muinaisjäännösten ryöstö Zabidin historiallisesta kirjastosta ovat aiheuttaneet Jemenin kulttuuriperinnölle; korostaa, että kaikki tällaisiin tekoihin syyllistyneet henkilöt on saatettava vastuuseen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa tehdyn Haagin vuoden 1954 yleissopimuksen mukaisesti; kehottaa peruuttamaan Saudi-Arabian ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien äänestysoikeudet Unescon hallintoelimissä siihen asti, että on suoritettu riippumaton ja puolueeton tutkimus siitä, missä määrin kumpikin maa on vastuussa kulttuuriperinnön tuhoamisesta; vaatii YK:n pääsihteeriä viemään kaikkien Jemenin konfliktin uhkaamien kulttuurikohteiden suojelun turvallisuusneuvoston käsittelyyn, jotta asiasta voitaisiin antaa päätöslauselma; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa jälleen, että on kiireellisesti järjestettävä YK:n arviointi- ja korjausoperaatio Safer-säiliöalukselle, joka on hylätty Hodeidan sataman edustalle ja uhkaa aiheuttaa välittömästi merkittävän ympäristökatastrofin, joka vaarantaa luonnon monimuotoisuuden ja paikallisten Punaisenmeren rannikkoyhteisöjen elinkeinot; kehottaa EU:ta antamaan kaiken tarvittavan poliittisen, teknisen tai taloudellisen tuen, jotta YK:n tekninen ryhmä päästettäisiin pikaisesti Safer-säiliöalukselle ja voidaan estää öljyvuoto, joka voisi olla neljä kertaa pahempi kuin Alaskassa vuonna 1989 tapahtunut historiallinen Exxon Valdezin vuoto; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita käyttämään kaikkia käytettävissään olevia keinoja saattaakseen kaikki vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneet henkilöt vastuuseen; toteaa, että on mahdollista soveltaa tuomioistuimen yleistoimivallan periaatetta Jemenissä tehtyjen vakavien ihmisoikeusloukkausten tutkimiseksi ja syytteiden nostamiseksi tällaisista rikkomuksista epäiltyjä henkilöitä vastaan; kehottaa käyttämään EU:n maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää, jotta voidaan asettaa kohdennettuja pakotteita, kuten matkustuskiellot ja varojen jäädyttäminen, konfliktin kaikkien osapuolten, myös Iranin, Saudi-Arabian ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, virkailijoita vastaan, jotka ovat osallistuneet vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin Jemenissä; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita tukemaan tulevissa syytetoimissa käytettävien todisteiden keräämistä ja harkitsemaan riippumattoman komission perustamista valvomaan tätä prosessia; katsoo, että julmien rikosten uhreja ja heidän perheitään olisi tuettava oikeussuojan saamisessa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa ihmisoikeusneuvostoa varmistamaan, että Jemenin ihmisoikeustilanne pysyy sen asialistalla, uusimalla aina tarvittaessa YK:n asiantuntijaryhmän toimeksiannon ja varmistamalla, että sille annetaan riittävät resurssit, jotta se voi toteuttaa toimeksiantonsa tehokkaasti, mukaan lukien loukkauksiin ja rikoksiin liittyvien tietojen kerääminen, säilyttäminen ja analysointi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa jälleen olevansa sitoutunut torjumaan rankaisemattomuutta sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja vakavista ihmisoikeusloukkauksista maailmassa, myös Jemenissä; katsoo, että tällaisista rikoksista vastuussa olevat henkilöt olisi asetettava asianmukaisesti syytteeseen ja tuomittava oikeusistuimessa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ryhtymään päättäväisiin toimiin, jotta YK:n turvallisuusneuvosto veisi Jemenin tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi ja turvallisuusneuvoston pakotteiden kohteena olevien henkilöiden luetteloa laajennettaisiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, Persianlahden yhteistyöneuvoston pääsihteerille, Arabiliiton pääsihteerille, Jemenin hallitukselle, Saudi-Arabian kuningaskunnan hallitukselle, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien hallitukselle sekä Iranin islamilaisen tasavallan hallitukselle. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EUVL C 11, 13.1.2020, s. 44.

(2)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 104.

(3)  EUVL C 35, 31.1.2018, s. 142.

(4)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 93.

(5)  EUVL C 66, 21.2.2018, s. 17.

(6)  EUVL C 303, 15.12.2009, s. 12.

(7)  EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/135 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/135

---

P9_TA(2021)0054

Myanmarin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Myanmarin tilanteesta (2021/2540(RSP))

(2021/C 465/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Myanmarista ja rohingya-väestön tilanteesta, erityisesti 22. marraskuuta 2012 (1), 20. huhtikuuta 2012 (2), 20. toukokuuta 2010 (3), 25. marraskuuta 2010 (4), 7. heinäkuuta 2016 (5), 15. joulukuuta 2016 (6), 14. syyskuuta 2017 (7), 14. kesäkuuta 2018 (8), 13. syyskuuta 2018 (9) ja 19. syyskuuta 2019 (10) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Myanmarista ja rohingya-väestön tilanteesta, erityisesti 22. marraskuuta 2012 (1), 20. huhtikuuta 2012 (2), 20. toukokuuta 2010 (3), 25. marraskuuta 2010 (4), 7. heinäkuuta 2016 (5), 15. joulukuuta 2016 (6), 14. syyskuuta 2017 (7), 14. kesäkuuta 2018 (8), 13. syyskuuta 2018 (9) ja 19. syyskuuta 2019 (10) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 ja 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät Myanmarista/Burmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 ja 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät Myanmarista/Burmasta,

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen, jolla jatkettiin Myanmariin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa 12 kuukaudella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen, jolla jatkettiin Myanmariin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa 12 kuukaudella,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 videokokouksena järjestetyn Euroopan unionin ja Myanmarin kuudennen ihmisoikeusvuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 videokokouksena järjestetyn Euroopan unionin ja Myanmarin kuudennen ihmisoikeusvuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. helmikuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. helmikuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarista,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 2. helmikuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 2. helmikuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarista,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 23. maaliskuuta 2018 julkaistun pääsihteerin raportin konflikteihin liittyvästä seksuaalisesta väkivallasta (S/2018/250), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 23. maaliskuuta 2018 julkaistun pääsihteerin raportin konflikteihin liittyvästä seksuaalisesta väkivallasta (S/2018/250),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston raportit Myanmarista ja rohingya-muslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston raportit Myanmarista ja rohingya-muslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon UNIFFM:n 22. elokuuta 2019 päivätyn raportin seksuaalisesta ja sukupuoleen perustuvasta väkivallasta Myanmarissa ja sen etnisten konfliktien sukupuolivaikutuksista (A/HRC/42/CRP.4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNIFFM:n 22. elokuuta 2019 päivätyn raportin seksuaalisesta ja sukupuoleen perustuvasta väkivallasta Myanmarissa ja sen etnisten konfliktien sukupuolivaikutuksista (A/HRC/42/CRP.4),

| — | ottaa huomioon Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston raportit sekä ILO:n valvontamekanismin raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston raportit sekä ILO:n valvontamekanismin raportit,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen tuomioistuimen 23. tammikuuta 2020 antaman määräyksen, joka liittyy väliaikaisten toimenpiteiden käynnistämiseen Gambian tasavallan vireille panemassa asiassa, joka koskee joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi tehdyn yleissopimuksen soveltamista (Gambia v. Myanmar), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen tuomioistuimen 23. tammikuuta 2020 antaman määräyksen, joka liittyy väliaikaisten toimenpiteiden käynnistämiseen Gambian tasavallan vireille panemassa asiassa, joka koskee joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi tehdyn yleissopimuksen soveltamista (Gambia v. Myanmar),

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan YK:n yleissopimuksen ja sen pöytäkirjan vuodelta 1967, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan YK:n yleissopimuksen ja sen pöytäkirjan vuodelta 1967,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 tehdyn YK:n yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 tehdyn YK:n yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 25 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 25 artiklan,

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2021 annetun Myanmarissa sijaitsevien diplomaattisten edustustojen yhteisen lausunnon tuesta Myanmarin demokraattiselle siirtymälle ja toimille rauhan, ihmisoikeuksien ja maan kehityksen edistämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2021 annetun Myanmarissa sijaitsevien diplomaattisten edustustojen yhteisen lausunnon tuesta Myanmarin demokraattiselle siirtymälle ja toimille rauhan, ihmisoikeuksien ja maan kehityksen edistämiseksi,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. helmikuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. helmikuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarista,

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2021 annetun G7-maiden ulkoministerien julkilausuman, jossa tuomittiin Myanmarin vallankaappaus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2021 annetun G7-maiden ulkoministerien julkilausuman, jossa tuomittiin Myanmarin vallankaappaus,

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2021 annetun YK:n turvallisuusneuvoston lehdistötiedotteen Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2021 annetun YK:n turvallisuusneuvoston lehdistötiedotteen Myanmarista,

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2021 annetun YK:n pääsihteerin António Guterresin lehdistötiedotteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2021 annetun YK:n pääsihteerin António Guterresin lehdistötiedotteen,

| — | ottaa huomioon 1. helmikuuta 2021 annetun Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) puheenjohtajan julkilausuman tapahtumista Myanmarin liiton tasavallassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. helmikuuta 2021 annetun Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) puheenjohtajan julkilausuman tapahtumista Myanmarin liiton tasavallassa,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Myanmaria käsittelevän YK:n erityisraportoijan Tom Andrewsin lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmaria käsittelevän YK:n erityisraportoijan Tom Andrewsin lausunnot,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 Myanmarin armeija, josta käytetään nimeä Tatmadaw, rikkoi räikeästi perustuslakia ja pidätti presidentti Win Myintin ja valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin sekä hallituksen johtavia jäseniä, kaappasi vallan ottaen haltuunsa lainsäädäntövallan, oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan ja julisti maahan yhden vuoden pituisen poikkeustilan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 Myanmarin armeija, josta käytetään nimeä Tatmadaw, rikkoi räikeästi perustuslakia ja pidätti presidentti Win Myintin ja valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin sekä hallituksen johtavia jäseniä, kaappasi vallan ottaen haltuunsa lainsäädäntövallan, oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan ja julisti maahan yhden vuoden pituisen poikkeustilan;

| B. | ottaa huomioon, että vallankaappaukseen reagoitiin mielenosoituksilla useissa Myanmarin kaupungeissa; ottaa huomioon, että 7. helmikuuta 2021 noin 100 000 ihmistä osallistui Yangonissa rauhanomaiseen vallankaappausta vastustavaan mielenosoitukseen; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 jälkeen noin 164 poliitikkoa, hallituksen viranhaltijaa, kansalaisyhteiskunnan edustajaa, munkkia ja kirjailijaa on pidätetty laittomasti tai asetettu kotiarestiin; ottaa huomioon, että armeija vastasi mielenilmausten jatkumiseen julistamalla 8. helmikuuta sotatilan maan suurimpiin kaupunkeihin, asettamalla öisen ulkonaliikkumiskiellon ja kieltämällä kaikki useamman kuin viiden ihmisen kokoontumiset; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vallankaappaukseen reagoitiin mielenosoituksilla useissa Myanmarin kaupungeissa; ottaa huomioon, että 7. helmikuuta 2021 noin 100 000 ihmistä osallistui Yangonissa rauhanomaiseen vallankaappausta vastustavaan mielenosoitukseen; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 jälkeen noin 164 poliitikkoa, hallituksen viranhaltijaa, kansalaisyhteiskunnan edustajaa, munkkia ja kirjailijaa on pidätetty laittomasti tai asetettu kotiarestiin; ottaa huomioon, että armeija vastasi mielenilmausten jatkumiseen julistamalla 8. helmikuuta sotatilan maan suurimpiin kaupunkeihin, asettamalla öisen ulkonaliikkumiskiellon ja kieltämällä kaikki useamman kuin viiden ihmisen kokoontumiset;

| C. | ottaa huomioon, että Myanmarissa järjestettiin 8. marraskuuta 2020 parlamenttivaalit, jotka Kansallisen demokratian liitto (NLD) voitti saaden 396 paikkaa 476:sta (noin 83 prosenttia jaossa olleista paikoista); ottaa huomioon, että nämä olivat miltei 50 vuotta kestäneen sotilasdiktatuurin jälkeen toiset vaalit, joissa oli kilpailevia ehdokkaita, ja että armeijan tukema Solidaarisuus- ja kehityspuolue (USDP) sai ainoastaan 33 paikkaa; ottaa huomioon, että Kansallisen demokratian liitto kasvatti äänisaalistaan verrattuna vuoden 2015 vaaleihin, jotka olivat Myanmarin ensimmäiset demokraattiset vaalit sitten vuoden 1990 ja joissa Kansallisen demokratian liitto sai 360 paikkaa ja Solidaarisuus- ja kehityspuolue 41 paikkaa; ottaa huomioon, että armeija oli jo aikoinaan kieltäytynyt tunnustamasta vuoden 1990 vaaleja, joissa Kansallisen demokratian liitto sai 392 paikkaa 492 paikasta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Myanmarissa järjestettiin 8. marraskuuta 2020 parlamenttivaalit, jotka Kansallisen demokratian liitto (NLD) voitti saaden 396 paikkaa 476:sta (noin 83 prosenttia jaossa olleista paikoista); ottaa huomioon, että nämä olivat miltei 50 vuotta kestäneen sotilasdiktatuurin jälkeen toiset vaalit, joissa oli kilpailevia ehdokkaita, ja että armeijan tukema Solidaarisuus- ja kehityspuolue (USDP) sai ainoastaan 33 paikkaa; ottaa huomioon, että Kansallisen demokratian liitto kasvatti äänisaalistaan verrattuna vuoden 2015 vaaleihin, jotka olivat Myanmarin ensimmäiset demokraattiset vaalit sitten vuoden 1990 ja joissa Kansallisen demokratian liitto sai 360 paikkaa ja Solidaarisuus- ja kehityspuolue 41 paikkaa; ottaa huomioon, että armeija oli jo aikoinaan kieltäytynyt tunnustamasta vuoden 1990 vaaleja, joissa Kansallisen demokratian liitto sai 392 paikkaa 492 paikasta;

| D. | ottaa huomioon, että kaikissa demokraattisissa vaaleissa äänestysprosentti on ollut tasaisesti 70:n luokkaa, mikä on osoitus Myanmarin kansan tuesta demokratialle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kaikissa demokraattisissa vaaleissa äänestysprosentti on ollut tasaisesti 70:n luokkaa, mikä on osoitus Myanmarin kansan tuesta demokratialle;

| E. | ottaa huomioon, että vallankaappauspäivänä uuden parlamentin oli määrä kokoontua ensimmäiseen istuntoonsa; ottaa huomioon, että sotilasvallankaappauksella jätetään huomiotta Myanmarin kansan demokraattisesti ilmaisema tahto ja että se kuvastaa Tatmadawin aikomusta ottaa Myanmar jälleen täysin valtaansa kuten se teki sotilashallinnon aikana, joka päättyi virallisesti vuonna 2012 mutta todellisuudessa ei ole vieläkään päättynyt; ottaa huomioon, että Tatmadaw ilmoitti, että uudet vaalit järjestettäisiin nyt määrätyn yhden vuoden poikkeustilan päätyttyä, mikä merkitsisi sitä, ettei parlamentaarista edustusta olisi koko tänä aikana; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vallankaappauspäivänä uuden parlamentin oli määrä kokoontua ensimmäiseen istuntoonsa; ottaa huomioon, että sotilasvallankaappauksella jätetään huomiotta Myanmarin kansan demokraattisesti ilmaisema tahto ja että se kuvastaa Tatmadawin aikomusta ottaa Myanmar jälleen täysin valtaansa kuten se teki sotilashallinnon aikana, joka päättyi virallisesti vuonna 2012 mutta todellisuudessa ei ole vieläkään päättynyt; ottaa huomioon, että Tatmadaw ilmoitti, että uudet vaalit järjestettäisiin nyt määrätyn yhden vuoden poikkeustilan päätyttyä, mikä merkitsisi sitä, ettei parlamentaarista edustusta olisi koko tänä aikana;

| F. | ottaa huomioon, että vallankaappauksesta huolimatta 70 valittua parlamentin jäsentä vannoi virkavalan 4. helmikuuta 2021 ja lupasi jatkaa parlamentin toimintaa ja edustajantoimensa hoitamista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vallankaappauksesta huolimatta 70 valittua parlamentin jäsentä vannoi virkavalan 4. helmikuuta 2021 ja lupasi jatkaa parlamentin toimintaa ja edustajantoimensa hoitamista;

| G. | ottaa huomioon, että Tatmadaw, joka on selvästi tietoinen alhaisesta kannatuksestaan kansan parissa, kieltäytyi hyväksymästä vaalitulosta ja viittasi laajoihin vaalipetoksiin esittämättä kuitenkaan mitään todisteita; ottaa huomioon, että Myanmarin vaalilautakunta ja vaalitarkkailijat eivät vahvistaneet Tatmadawin esittämiä väitteitä; ottaa huomioon, että Tatmadaw ja sen poliittinen siipi, USPD, on esittänyt viime viikkoina lisää väitteitä vaaleihin liittyvistä säännönvastaisuuksista ja vaatinut Myanmarin vaalilautakuntaa puuttumaan asiaan; toteaa, että armeija järjestää mielenosoituksia itsensä tukemiseksi; ottaa huomioon, että arviolta 1,5 miljoonaa konfliktialueiden etnisiin vähemmistöihin, enimmäkseen rohingya-väestöön, kuuluvaa äänestäjää ei saanut osallistua vaaleihin; ottaa huomioon, että Myanmarin kansalaisuuslaissa rohingyat julistetaan ulkomaalaisiksi tai muun maan kansalaisiksi ja heiltä evätään kansalaisuus; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Tatmadaw, joka on selvästi tietoinen alhaisesta kannatuksestaan kansan parissa, kieltäytyi hyväksymästä vaalitulosta ja viittasi laajoihin vaalipetoksiin esittämättä kuitenkaan mitään todisteita; ottaa huomioon, että Myanmarin vaalilautakunta ja vaalitarkkailijat eivät vahvistaneet Tatmadawin esittämiä väitteitä; ottaa huomioon, että Tatmadaw ja sen poliittinen siipi, USPD, on esittänyt viime viikkoina lisää väitteitä vaaleihin liittyvistä säännönvastaisuuksista ja vaatinut Myanmarin vaalilautakuntaa puuttumaan asiaan; toteaa, että armeija järjestää mielenosoituksia itsensä tukemiseksi; ottaa huomioon, että arviolta 1,5 miljoonaa konfliktialueiden etnisiin vähemmistöihin, enimmäkseen rohingya-väestöön, kuuluvaa äänestäjää ei saanut osallistua vaaleihin; ottaa huomioon, että Myanmarin kansalaisuuslaissa rohingyat julistetaan ulkomaalaisiksi tai muun maan kansalaisiksi ja heiltä evätään kansalaisuus;

| H. | katsoo, että tämä vallankaappaus rikkoo selvästi Myanmarin vuoden 2008 perustuslakia; ottaa huomioon, että Myanmarin perustuslaissa säädetään, että ainoastaan presidentti voi lakkauttaa siviilihallinnon; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 tehty sotilasvallankaappaus oli siten perustuslain vastainen, sillä presidentti Win Myint pidätettiin laittomasti; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että tämä vallankaappaus rikkoo selvästi Myanmarin vuoden 2008 perustuslakia; ottaa huomioon, että Myanmarin perustuslaissa säädetään, että ainoastaan presidentti voi lakkauttaa siviilihallinnon; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 tehty sotilasvallankaappaus oli siten perustuslain vastainen, sillä presidentti Win Myint pidätettiin laittomasti;

| I. | ottaa huomioon, että Tatmadaw nimitti kenraali Myint Swen virkaa toimittavaksi presidentiksi; ottaa huomioon, että armeijan komentaja, kenraali Min Aung Hlaing, joka on kansainvälisissä pakoteluetteloissa osallistuttuaan muslimivähemmistön vainoamiseen, on todennäköisesti jatkossakin ylin päätöksentekijä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Tatmadaw nimitti kenraali Myint Swen virkaa toimittavaksi presidentiksi; ottaa huomioon, että armeijan komentaja, kenraali Min Aung Hlaing, joka on kansainvälisissä pakoteluetteloissa osallistuttuaan muslimivähemmistön vainoamiseen, on todennäköisesti jatkossakin ylin päätöksentekijä;

| J. | ottaa huomioon, että vallankaappauksen jälkeen Tatmadaw on rajoittanut voimakkaasti kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia ja asettanut tiedotusvälineille tiukkoja rajoituksia, kuten estänyt täysin pääsyn internetiin ja sosiaalisen median alustoihin; ottaa huomioon, että kansainväliset tarkkailijat syyttävät Tatmadawia vallankaappausta koskevan yleisen mielipiteen manipuloinnista valeuutisten avulla; toteaa, että sosiaalisen median rajoituksia on pantu täytäntöön valtakunnallisesti ja televisiossa näytetään yksinomaan armeijan omistuksessa olevan Myawaddy-kanavan lähetyksiä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vallankaappauksen jälkeen Tatmadaw on rajoittanut voimakkaasti kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia ja asettanut tiedotusvälineille tiukkoja rajoituksia, kuten estänyt täysin pääsyn internetiin ja sosiaalisen median alustoihin; ottaa huomioon, että kansainväliset tarkkailijat syyttävät Tatmadawia vallankaappausta koskevan yleisen mielipiteen manipuloinnista valeuutisten avulla; toteaa, että sosiaalisen median rajoituksia on pantu täytäntöön valtakunnallisesti ja televisiossa näytetään yksinomaan armeijan omistuksessa olevan Myawaddy-kanavan lähetyksiä;

| K. | ottaa huomioon, että armeijalla on ollut tapana syrjäyttää poliittiset haastajat ja kriitikot syyttämällä heitä epämääräisistä rikoksista; ottaa huomioon, että Aung San Suu Kyi pidätettiin ja sai myöhemmin syytteen ainakin kymmenen radiopuhelimen laittomasta maahantuonnista; ottaa huomioon, että syrjäytetty presidentti Win Myint pidätettiin 1. helmikuuta 2021 koronavirukseen liittyvien hätätilamääräysten rikkomisen vuoksi ja että häntä syytetään kannattajien tervehtimisestä viime vuoden vaalikampanjan aikana; ottaa huomioon, että jos Aung San Suu Kyi ja Win Myint todetaan syyllisiksi, he voivat joutua jopa kolmeksi vuodeksi vankilaan; ottaa huomioon, että rikostuomio voisi estää heitä palaamasta julkiseen virkaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että armeijalla on ollut tapana syrjäyttää poliittiset haastajat ja kriitikot syyttämällä heitä epämääräisistä rikoksista; ottaa huomioon, että Aung San Suu Kyi pidätettiin ja sai myöhemmin syytteen ainakin kymmenen radiopuhelimen laittomasta maahantuonnista; ottaa huomioon, että syrjäytetty presidentti Win Myint pidätettiin 1. helmikuuta 2021 koronavirukseen liittyvien hätätilamääräysten rikkomisen vuoksi ja että häntä syytetään kannattajien tervehtimisestä viime vuoden vaalikampanjan aikana; ottaa huomioon, että jos Aung San Suu Kyi ja Win Myint todetaan syyllisiksi, he voivat joutua jopa kolmeksi vuodeksi vankilaan; ottaa huomioon, että rikostuomio voisi estää heitä palaamasta julkiseen virkaan;

| L. | ottaa huomioon, että noin sata ryhmää on liittynyt kansalaistottelemattomuusliikkeeseen, joka on kehottanut lakkoihin muun muassa terveydenhuoltoalalla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että noin sata ryhmää on liittynyt kansalaistottelemattomuusliikkeeseen, joka on kehottanut lakkoihin muun muassa terveydenhuoltoalalla;

| M. | ottaa huomioon, että kamppailu demokratian puolesta ja armeijan harjoittamat tukahdutustoimet ovat jatkuneet Myanmarissa pitkään; ottaa huomioon, että maan itsenäistyttyä Isosta-Britanniasta vuonna 1948 ja erityisesti vuosien 1962–2015 välisenä pitkänä ajanjaksona armeija pysyi tiukasti vallassa ja rajoitti kaikkea demokraattista kehitystä, myös kansalaisjärjestöjä, ja ihmisoikeuksia sekä vangitsi opposition aktivisteja, kuten vuoden 1991 Nobelin rauhanpalkinnon saajan Aung San Suu Kyin, joka oli kotiarestissa suuren osan vuosien 1989 ja 2010 välisestä ajasta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kamppailu demokratian puolesta ja armeijan harjoittamat tukahdutustoimet ovat jatkuneet Myanmarissa pitkään; ottaa huomioon, että maan itsenäistyttyä Isosta-Britanniasta vuonna 1948 ja erityisesti vuosien 1962–2015 välisenä pitkänä ajanjaksona armeija pysyi tiukasti vallassa ja rajoitti kaikkea demokraattista kehitystä, myös kansalaisjärjestöjä, ja ihmisoikeuksia sekä vangitsi opposition aktivisteja, kuten vuoden 1991 Nobelin rauhanpalkinnon saajan Aung San Suu Kyin, joka oli kotiarestissa suuren osan vuosien 1989 ja 2010 välisestä ajasta;

| N. | ottaa huomioon, että nykyinen perustuslaki tuli voimaan vuonna 2008 ja että ihmisoikeusjärjestöt toivat ennen vaaleja esiin huolensa siitä, että siinä taataan Tatmadawille 25 prosenttia parlamentin paikoista ja siten tosiasiallisesti veto-oikeus uusiin perustuslain muutoksiin, jotka edellyttäisivät 75:tä prosenttia äänistä; ottaa huomioon, että perustuslaissa taataan lisäksi, että turvallisuusjoukot, poliisi sekä sisäasiain-, puolustus- ja rajaministeriöt ovat kokonaisuudessaan Tatmadawin hallinnassa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että nykyinen perustuslaki tuli voimaan vuonna 2008 ja että ihmisoikeusjärjestöt toivat ennen vaaleja esiin huolensa siitä, että siinä taataan Tatmadawille 25 prosenttia parlamentin paikoista ja siten tosiasiallisesti veto-oikeus uusiin perustuslain muutoksiin, jotka edellyttäisivät 75:tä prosenttia äänistä; ottaa huomioon, että perustuslaissa taataan lisäksi, että turvallisuusjoukot, poliisi sekä sisäasiain-, puolustus- ja rajaministeriöt ovat kokonaisuudessaan Tatmadawin hallinnassa;

| O. | ottaa huomioon, että useiden mielenosoitusten ja sisäisten kamppailujen jälkeen maa alkoi 2010-luvun alussa vähitellen avautua demokraattisesti, mikä johti kansalaisvapauksien lisääntymiseen ja myös demokratian varovaiseen kehittymiseen, mikä oli nähtävissä vuoden 2015 yleisvaaleissa sekä joukossa täytevaaleja, jotka oppositiopuolue Kansallisen demokratian liitto voitti suurelta osin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että useiden mielenosoitusten ja sisäisten kamppailujen jälkeen maa alkoi 2010-luvun alussa vähitellen avautua demokraattisesti, mikä johti kansalaisvapauksien lisääntymiseen ja myös demokratian varovaiseen kehittymiseen, mikä oli nähtävissä vuoden 2015 yleisvaaleissa sekä joukossa täytevaaleja, jotka oppositiopuolue Kansallisen demokratian liitto voitti suurelta osin;

| P. | ottaa huomioon, että vaikka Myanmarissa onkin ollut puolidemokraattinen siviilihallitus vuodesta 2015 lähtien, kokonaiskuvan hankaluuden vuoksi tilanne Myanmarissa on edelleen epävakaa ja kireä, sillä demokratiaa puolustavien tahojen ja armeijan näkemykset maansa tulevaisuudesta eroavat toisistaan perustavanlaatuisella tavalla huolimatta siitä, että ne ovat samoilla linjoilla tietyistä talouden kehityshankkeista ja talousuudistuksista; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vaikka Myanmarissa onkin ollut puolidemokraattinen siviilihallitus vuodesta 2015 lähtien, kokonaiskuvan hankaluuden vuoksi tilanne Myanmarissa on edelleen epävakaa ja kireä, sillä demokratiaa puolustavien tahojen ja armeijan näkemykset maansa tulevaisuudesta eroavat toisistaan perustavanlaatuisella tavalla huolimatta siitä, että ne ovat samoilla linjoilla tietyistä talouden kehityshankkeista ja talousuudistuksista;

| Q. | ottaa huomioon, että 2010-luvulla alkanutta Myanmarin demokraattista avautumista ajoi suurelta osin taloudellisen kehityksen tarve maassa, joka oli kärsinyt ankarista kansainvälisistä pakotteista sotilashallinnon ja synkän ihmisoikeustilanteen seurauksena; ottaa huomioon, että maltillisten demokraattisten uudistusten seurauksena joistakin kansainvälisistä pakotteista luovuttiin hiljalleen, mikä mahdollisti taloudellisen kehityksen ja hyödytti suurta osaa Myanmarin väestöstä; korostaa, että vallankaappauksella palautetaan ennen demokratiakehitystä vallinnut tila ja heikennetään edellytyksiä ”Kaikki paitsi aseet”(EBA) -etuuksien myöntämiselle ja pakotteista luopumiselle; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 2010-luvulla alkanutta Myanmarin demokraattista avautumista ajoi suurelta osin taloudellisen kehityksen tarve maassa, joka oli kärsinyt ankarista kansainvälisistä pakotteista sotilashallinnon ja synkän ihmisoikeustilanteen seurauksena; ottaa huomioon, että maltillisten demokraattisten uudistusten seurauksena joistakin kansainvälisistä pakotteista luovuttiin hiljalleen, mikä mahdollisti taloudellisen kehityksen ja hyödytti suurta osaa Myanmarin väestöstä; korostaa, että vallankaappauksella palautetaan ennen demokratiakehitystä vallinnut tila ja heikennetään edellytyksiä ”Kaikki paitsi aseet”(EBA) -etuuksien myöntämiselle ja pakotteista luopumiselle;

| R. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusloukkaukset, erityisesti ne, jotka kohdistuvat Myanmarin muslimivähemmistöön ja etenkin rohingya-väestöön, jota Myanmarin hallitus ei ole tunnustanut maansa etniseksi ryhmäksi, ovat jatkuneet myös demokraattisen avautumisen jälkeen ja että ne kulminoituivat traagisella tavalla vuoden 2017 julmuuksiin, joita YK luonnehti etniseksi puhdistukseksi ja jotka saivat ihmiset pakenemaan valtavina joukkoina naapurimaahan Bangladeshiin; ottaa huomioon, että rohingya-vähemmistöä vainotaan edelleen tänäkin päivänä huolimatta kansainvälisen yhteisön lukuisista vaatimuksista; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusloukkaukset, erityisesti ne, jotka kohdistuvat Myanmarin muslimivähemmistöön ja etenkin rohingya-väestöön, jota Myanmarin hallitus ei ole tunnustanut maansa etniseksi ryhmäksi, ovat jatkuneet myös demokraattisen avautumisen jälkeen ja että ne kulminoituivat traagisella tavalla vuoden 2017 julmuuksiin, joita YK luonnehti etniseksi puhdistukseksi ja jotka saivat ihmiset pakenemaan valtavina joukkoina naapurimaahan Bangladeshiin; ottaa huomioon, että rohingya-vähemmistöä vainotaan edelleen tänäkin päivänä huolimatta kansainvälisen yhteisön lukuisista vaatimuksista;

| S. | ottaa huomioon, että Myanmarin hallitus jätti suurelta osin huomiotta kansainväliset kehotukset lopettaa etniset puhdistukset rohingyoja vastaan ja parantaa heidän tilannettaan; ottaa huomioon, että tämän seurauksena syyskuussa 2019 Euroopan parlamentti lopulta erotti Myanmarin silloisen valtiollisen neuvonantajan ja ulkoministerin Aung San Suu Kyin määräajaksi Saharov-palkinnon verkoston toiminnasta hänen toimettomuutensa johdosta näissä laajasti dokumentoiduissa ihmisoikeusloukkauksissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeusloukkauksista on sittemmin määrätty kansainvälisiä pakotteita armeijaa ja muun muassa sitä johtavaa komentajaa, kenraali Min Aung Hlaingia vastaan; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Myanmarin hallitus jätti suurelta osin huomiotta kansainväliset kehotukset lopettaa etniset puhdistukset rohingyoja vastaan ja parantaa heidän tilannettaan; ottaa huomioon, että tämän seurauksena syyskuussa 2019 Euroopan parlamentti lopulta erotti Myanmarin silloisen valtiollisen neuvonantajan ja ulkoministerin Aung San Suu Kyin määräajaksi Saharov-palkinnon verkoston toiminnasta hänen toimettomuutensa johdosta näissä laajasti dokumentoiduissa ihmisoikeusloukkauksissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeusloukkauksista on sittemmin määrätty kansainvälisiä pakotteita armeijaa ja muun muassa sitä johtavaa komentajaa, kenraali Min Aung Hlaingia vastaan;

| T. | ottaa huomioon, että Myanmarissa on lukuisia etnisiä ryhmiä, muun muassa rohingyat, karenit, rakhinet, shanit ja chinit; ottaa huomioon, että sisäiset konfliktit ovat johtaneet viime vuosikymmeninä tuhansien ihmishenkien traagisiin menetyksiin; ottaa huomioon, että pelkästään Kayinin osavaltiossa hiljattain tapahtuneiden yhteenottojen seurauksena 4 000 ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan joulukuusta 2020 lähtien; ottaa huomioon, että armeija on viime vuosina väitetysti syyllistynyt vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja julmuuksiin, kuten raiskauksiin ja sotarikoksiin, minkä johdosta Kansainvälinen rikostuomioistuin on aloittanut tutkinnan erityisesti rohingya-vähemmistön tilanteesta; ottaa huomioon, että IIFFMM on vaatinut kenraali Min Aung Hlaingin tutkintaa ja syytteeseenpanoa kansanmurhasta Rakhinen osavaltion pohjoisosassa sekä rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista Rakhinen, Kachinin ja Shanin osavaltioissa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Myanmarissa on lukuisia etnisiä ryhmiä, muun muassa rohingyat, karenit, rakhinet, shanit ja chinit; ottaa huomioon, että sisäiset konfliktit ovat johtaneet viime vuosikymmeninä tuhansien ihmishenkien traagisiin menetyksiin; ottaa huomioon, että pelkästään Kayinin osavaltiossa hiljattain tapahtuneiden yhteenottojen seurauksena 4 000 ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan joulukuusta 2020 lähtien; ottaa huomioon, että armeija on viime vuosina väitetysti syyllistynyt vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja julmuuksiin, kuten raiskauksiin ja sotarikoksiin, minkä johdosta Kansainvälinen rikostuomioistuin on aloittanut tutkinnan erityisesti rohingya-vähemmistön tilanteesta; ottaa huomioon, että IIFFMM on vaatinut kenraali Min Aung Hlaingin tutkintaa ja syytteeseenpanoa kansanmurhasta Rakhinen osavaltion pohjoisosassa sekä rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista Rakhinen, Kachinin ja Shanin osavaltioissa;

| U. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen tuomioistuimen 23. tammikuuta 2020 antama määräys liittyi väliaikaisiin toimenpiteisiin Gambian Myanmaria vastaan vireille panemassa asiassa, joka koskee joukkotuhonnasta tehtyä yleissopimusta ja rohingya-väestöä; ottaa huomioon, että Myanmarin hallitus, jonka puolustusta Kansainvälisessä tuomioistuimessa johtaa Aung San Suu Kyi, on lausunut, että joukkotuhontaväitteet antavat harhaanjohtavan ja epätäydellisen kuvan tosiasiallisesta tilanteesta; ottaa huomioon, että Myanmarin hallitus on toteuttanut joitakin toimia ihmisoikeusloukkausten torjumiseksi antamalla presidentin määräyksiä; ottaa huomioon, että hallitus ei ole vielä muuttanut tai kumonnut keskeisiä lakeja, jotka mahdollistavat rohingya-väestöön kohdistuvan syrjinnän, kuten vuoden 1982 kansalaisuuslakia; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen tuomioistuimen 23. tammikuuta 2020 antama määräys liittyi väliaikaisiin toimenpiteisiin Gambian Myanmaria vastaan vireille panemassa asiassa, joka koskee joukkotuhonnasta tehtyä yleissopimusta ja rohingya-väestöä; ottaa huomioon, että Myanmarin hallitus, jonka puolustusta Kansainvälisessä tuomioistuimessa johtaa Aung San Suu Kyi, on lausunut, että joukkotuhontaväitteet antavat harhaanjohtavan ja epätäydellisen kuvan tosiasiallisesta tilanteesta; ottaa huomioon, että Myanmarin hallitus on toteuttanut joitakin toimia ihmisoikeusloukkausten torjumiseksi antamalla presidentin määräyksiä; ottaa huomioon, että hallitus ei ole vielä muuttanut tai kumonnut keskeisiä lakeja, jotka mahdollistavat rohingya-väestöön kohdistuvan syrjinnän, kuten vuoden 1982 kansalaisuuslakia;

| V. | ottaa huomioon, että EU on jatkuvasti vaatinut, että tällaisiin rikoksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen, ja se tuki YK:n ihmisoikeusneuvostossa 27. syyskuuta 2018 ja YK:n yleiskokouksen kolmannessa komiteassa 16. marraskuuta 2018 hyväksyttyjä päätöslauselmia; ottaa huomioon, että maan korkeimmat sotilashenkilöt, joiden johdolla rohingya-väestöä vastaan hyökättiin, ovat edelleen viroissaan ja osallistuivat vallankaappaukseen; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on useaan otteeseen tuominnut ihmisoikeusloukkaukset sekä järjestelmälliset ja laajalle levinneet hyökkäykset rohingya-väestöä vastaan; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että EU on jatkuvasti vaatinut, että tällaisiin rikoksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen, ja se tuki YK:n ihmisoikeusneuvostossa 27. syyskuuta 2018 ja YK:n yleiskokouksen kolmannessa komiteassa 16. marraskuuta 2018 hyväksyttyjä päätöslauselmia; ottaa huomioon, että maan korkeimmat sotilashenkilöt, joiden johdolla rohingya-väestöä vastaan hyökättiin, ovat edelleen viroissaan ja osallistuivat vallankaappaukseen; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on useaan otteeseen tuominnut ihmisoikeusloukkaukset sekä järjestelmälliset ja laajalle levinneet hyökkäykset rohingya-väestöä vastaan;

| W. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on vuodesta 2013 lähtien tukenut poliittisesti ja taloudellisesti Myanmarin siirtymistä demokratiaan ja ponnistellut valtavasti rauhan, ihmisoikeuksien ja kehityksen edistämiseksi maassa; ottaa huomioon, että lokakuussa 2015 EU allekirjoitti koko maan kattavan tulitaukosopimuksen kansainvälisenä todistajana, mikä kuvastaa sen keskeistä roolia rauhanprosessin tukemisessa; ottaa huomioon, että EU myönsi Myanmarille kehitysapuna 688 miljoonaa euroa vuosina 2014–2020; ottaa huomioon, että Myanmar hyötyy EBA-järjestelyn mukaisista kauppaetuuksista, joiden ansiosta EU:n sisämarkkinoille pääsee ilman tulleja ja kiintiöitä; korostaa, että järjestelyyn kuuluva tehostettu yhteistyö käynnistettiin jo vuonna 2018 keskittyen ihmisoikeussopimusten ja työntekijöiden oikeuksien noudattamiseen; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on vuodesta 2013 lähtien tukenut poliittisesti ja taloudellisesti Myanmarin siirtymistä demokratiaan ja ponnistellut valtavasti rauhan, ihmisoikeuksien ja kehityksen edistämiseksi maassa; ottaa huomioon, että lokakuussa 2015 EU allekirjoitti koko maan kattavan tulitaukosopimuksen kansainvälisenä todistajana, mikä kuvastaa sen keskeistä roolia rauhanprosessin tukemisessa; ottaa huomioon, että EU myönsi Myanmarille kehitysapuna 688 miljoonaa euroa vuosina 2014–2020; ottaa huomioon, että Myanmar hyötyy EBA-järjestelyn mukaisista kauppaetuuksista, joiden ansiosta EU:n sisämarkkinoille pääsee ilman tulleja ja kiintiöitä; korostaa, että järjestelyyn kuuluva tehostettu yhteistyö käynnistettiin jo vuonna 2018 keskittyen ihmisoikeussopimusten ja työntekijöiden oikeuksien noudattamiseen;

| X. | ottaa huomioon, että neuvosto jatkoi 23. huhtikuuta 2020 Myanmariin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa yhdellä vuodella 30. huhtikuuta 2021 saakka ja että nämä toimenpiteet, joihin kuuluvat varojen jäädyttäminen ja matkustuskielto, koskevat Myanmarin armeijan, rajavartioston ja poliisin 14:ää korkeaa viranhaltijaa, jotka ovat syyllistyneet ihmisoikeusloukkauksiin rohingya-väestöä sekä etnisiä vähemmistöjä edustavia kyläläisiä ja siviilejä vastaan Rakhinen, Kachinin ja Shanin osavaltioissa; ottaa huomioon, että kenraali Min Aung Hlaingille tai varakomentaja kenraali Soe Winille ei ole määrätty rajoittavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että neuvosto jatkoi 23. huhtikuuta 2020 Myanmariin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa yhdellä vuodella 30. huhtikuuta 2021 saakka ja että nämä toimenpiteet, joihin kuuluvat varojen jäädyttäminen ja matkustuskielto, koskevat Myanmarin armeijan, rajavartioston ja poliisin 14:ää korkeaa viranhaltijaa, jotka ovat syyllistyneet ihmisoikeusloukkauksiin rohingya-väestöä sekä etnisiä vähemmistöjä edustavia kyläläisiä ja siviilejä vastaan Rakhinen, Kachinin ja Shanin osavaltioissa; ottaa huomioon, että kenraali Min Aung Hlaingille tai varakomentaja kenraali Soe Winille ei ole määrätty rajoittavia toimenpiteitä;

| Y. | ottaa huomioon, että Rakhinen osavaltioon arvioidaan jääneen noin 600 000 rohingyaa ja nämä joutuvat kokemaan edelleen syrjintää ja syrjiviä käytäntöjä, perusoikeuksiensa järjestelmällisiä loukkauksia ja mielivaltaisia pidätyksiä sekä elämään täyteen ahdetuissa leireissä, heillä ei ole liikkumisvapautta ja heidän mahdollisuutensa päästä koulutukseen ja terveydenhuoltoon ovat erittäin rajalliset; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Rakhinen osavaltioon arvioidaan jääneen noin 600 000 rohingyaa ja nämä joutuvat kokemaan edelleen syrjintää ja syrjiviä käytäntöjä, perusoikeuksiensa järjestelmällisiä loukkauksia ja mielivaltaisia pidätyksiä sekä elämään täyteen ahdetuissa leireissä, heillä ei ole liikkumisvapautta ja heidän mahdollisuutensa päästä koulutukseen ja terveydenhuoltoon ovat erittäin rajalliset;

| Z. | ottaa huomioon, että Kansainvälinen valuuttarahasto IMF siirsi Myanmarille 350 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria hätärahoitusta koronaviruksen johdosta vallankaappausta edeltäneellä viikolla; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Kansainvälinen valuuttarahasto IMF siirsi Myanmarille 350 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria hätärahoitusta koronaviruksen johdosta vallankaappausta edeltäneellä viikolla;

| AA. | ottaa huomioon, että Tatmadawia ja sen kenraaleja syytetään laajasti korruptiosta ja että nämä ovat vahvasti mukana Myanmarin talouselämässä, sillä he omistavat vaikutusvaltaisia monialayrityksiä, hallitsevat arvokkaan jaden ja puutavaran kauppaa maassa, hallinnoivat infrastruktuuria, kuten satamia ja patoja, sekä johtavat pankki- ja vakuutustoimintaa, sairaaloita, kuntosaleja ja tiedotusvälineitä; ottaa huomioon, että sotilasvallankaappaus vaarantaa kansainvälisten investointien, matkailun ja rahoituksen jatkumisen; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Tatmadawia ja sen kenraaleja syytetään laajasti korruptiosta ja että nämä ovat vahvasti mukana Myanmarin talouselämässä, sillä he omistavat vaikutusvaltaisia monialayrityksiä, hallitsevat arvokkaan jaden ja puutavaran kauppaa maassa, hallinnoivat infrastruktuuria, kuten satamia ja patoja, sekä johtavat pankki- ja vakuutustoimintaa, sairaaloita, kuntosaleja ja tiedotusvälineitä; ottaa huomioon, että sotilasvallankaappaus vaarantaa kansainvälisten investointien, matkailun ja rahoituksen jatkumisen;

| AB. | ottaa huomioon, että useat kansainväliset toimijat, kuten Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Japani, Intia, Australia ja Kanada, ovat tuominneet vallankaappauksen, kritisoineet sitä ja ilmaisseet huolestuneisuutensa sen johdosta; ottaa huomioon, että Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) puheenjohtaja antoi julkilausuman, jossa kannustettiin vuoropuheluun, sovintoon ja normaalitilanteeseen palaamiseen; ottaa huomioon, että 5. helmikuuta 2021 Indonesian presidentti Joko Widodo ja Malesian pääministeri Muhyiddin Jassin kehottivat kutsumaan koolle asiaa käsittelevän ASEANin kokouksen; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että useat kansainväliset toimijat, kuten Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Japani, Intia, Australia ja Kanada, ovat tuominneet vallankaappauksen, kritisoineet sitä ja ilmaisseet huolestuneisuutensa sen johdosta; ottaa huomioon, että Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) puheenjohtaja antoi julkilausuman, jossa kannustettiin vuoropuheluun, sovintoon ja normaalitilanteeseen palaamiseen; ottaa huomioon, että 5. helmikuuta 2021 Indonesian presidentti Joko Widodo ja Malesian pääministeri Muhyiddin Jassin kehottivat kutsumaan koolle asiaa käsittelevän ASEANin kokouksen;

| AC. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin Guterresin mukaan vallankaappausta on täysin mahdoton hyväksyä; ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvoston lehdistötiedotteessa ilmaistiin syvä huoli Myanmarin sotilasvallankaappauksesta ja kehotettiin vapauttamaan välittömästi maan vaaleilla valittu johtaja Aung San Suu Kyi ja presidentti Win Myint; ottaa huomioon, että Kiina ja Venäjä estivät tiukemman tekstin hyväksymisen YK:n turvallisuusneuvostossa; ottaa huomioon, että Myanmaria käsittelevä YK:n erityisraportoija Tom Andrews antoi 7. helmikuuta 2021 lausunnon, jossa YK:n ihmisoikeusneuvostoa ja muita osapuolia kehotettiin kutsumaan välittömästi koolle erityisistunto; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin Guterresin mukaan vallankaappausta on täysin mahdoton hyväksyä; ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvoston lehdistötiedotteessa ilmaistiin syvä huoli Myanmarin sotilasvallankaappauksesta ja kehotettiin vapauttamaan välittömästi maan vaaleilla valittu johtaja Aung San Suu Kyi ja presidentti Win Myint; ottaa huomioon, että Kiina ja Venäjä estivät tiukemman tekstin hyväksymisen YK:n turvallisuusneuvostossa; ottaa huomioon, että Myanmaria käsittelevä YK:n erityisraportoija Tom Andrews antoi 7. helmikuuta 2021 lausunnon, jossa YK:n ihmisoikeusneuvostoa ja muita osapuolia kehotettiin kutsumaan välittömästi koolle erityisistunto;

| AD. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen esitutkintajaosto (kolmas jaosto) päätti 14. marraskuuta 2019 antaa luvan tutkia rohingya-väestön karkottamista Myanmarista Bangladeshiin; ottaa huomioon, että UNIFFM:n 16. syyskuuta 2019 antaman viimeisimmän raportin mukaan Myanmarin hallituksen toimet ovat osa Rakhinen osavaltiossa vielä jäljellä olevaan rohingya-väestöön kohdistuvaa, edelleen jatkuvaa laajamittaista ja järjestelmällistä hyökkäystä, joka täyttää vainon ja muiden ihmisyyttä vastaan kohdistuvien rikosten tunnusmerkit; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen esitutkintajaosto (kolmas jaosto) päätti 14. marraskuuta 2019 antaa luvan tutkia rohingya-väestön karkottamista Myanmarista Bangladeshiin; ottaa huomioon, että UNIFFM:n 16. syyskuuta 2019 antaman viimeisimmän raportin mukaan Myanmarin hallituksen toimet ovat osa Rakhinen osavaltiossa vielä jäljellä olevaan rohingya-väestöön kohdistuvaa, edelleen jatkuvaa laajamittaista ja järjestelmällistä hyökkäystä, joka täyttää vainon ja muiden ihmisyyttä vastaan kohdistuvien rikosten tunnusmerkit;

| 1. | ilmaisee myötätuntonsa ja tukensa Myanmarin kansalle sen rauhanomaisessa ja oikeutetussa kamppailussa demokratian, vapauden ja ihmisoikeuksien puolesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee jyrkästi kenraali Min Aung Hlaingin johdolla 1. helmikuuta 2021 tapahtuneen Tatmadawin sotilaallisen väliintulon ja pitää sitä vallankaappauksena; kehottaa Tatmadawia kunnioittamaan marraskuussa 2020 pidettyjen demokraattisten vaalien tulosta kaikilta osin ja palauttamaan välittömästi siviilihallinnon, lopettamaan poikkeustilan ja antamaan kaikkien vaaleilla valittujen parlamentin jäsenten ryhtyä hoitamaan edustajantointaan perustuslaillisen järjestyksen ja demokraattisten normien palauttamiseksi, jotta ei vaaranneta kaikkea viime vuosina saavutettua demokraattista kehitystä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sekä kansainvälistä yhteisöä olemaan tunnustamatta Myanmarin sotilasjohtoa, johon kuuluvat kenraali Min Aung Hlaing, kenraali Soe Win ja virkaa toimittava presidentti Myint Swe, sekä toimimaan sen mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta presidentti Win Myintin, valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin ja kaikki muut henkilöt, jotka on pidätetty laittomasti vaalivilpin tai väärennettyjen tulosten tai muiden perusteettomien syytösten verukkeella; muistuttaa Tatmadawia siitä, että tällaiset väitteet heikentävät entisestään sen uskottavuutta niin kotimaassa kuin ulkomailla; korostaa, että Myanmarin armeijan on selvennettävä, millä oikeudellisilla perusteilla pidätetyt henkilöt otettiin säilöön, ja että sen on myös taattava, että heidän oikeuksiaan, mukaan lukien suojelu kaltoinkohtelulta, kunnioitetaan täysimääräisesti ja että he saavat ottaa yhteyttä valitsemiinsa asianajajiin ja perheisiinsä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee Tatmadawin riippumattomiin aktivisteihin, tiedotusvälineisiin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöihin vallankumouksen jälkeen kohdistamat ankarat toimet; vaatii vapauttamaan välittömästi kaikki kansalaisyhteiskunnan aktivistit, munkit ja toimittajat, jotka on pidätetty pelkästään eriävän mielipiteen ilmaisemisen vuoksi; toteaa painokkaasti, että heitä ei saa estää käyttämästä oikeuttaan osoittaa rauhanomaisesti mieltään tätä laitonta vallankaappausta vastaan ja että siviileihin ei saa kohdistaa minkäänlaisia kostotoimia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää myönteisenä toisten demokraattisten yleisvaalien järjestämistä Myanmarissa 8. marraskuuta 2020 ja kehottaa kaikkia osapuolia kunnioittamaan ehdottomasti Myanmarin kansan tahtoa; vaatii kaikkia osapuolia jatkamaan Myanmarin siirtymistä demokratiaan; vaatii, että maan parlamentin molemmat kamarit kutsutaan välittömästi koolle virkaanastujaisia varten ja nimittämään maan korkein johto, presidentti, varapresidentit ja uusi siviilihallitus mukaan lukien, täysin avoimesti ja demokraattisesti; toistaa varapuheenjohtajan / korkean edustajan tekemän tarjouksen, jonka mukaan Euroopan unioni on valmis tukemaan vuoropuhelua kaikkien sellaisten keskeisten sidosryhmien kanssa, jotka haluavat vilpittömästi ratkaista tilanteen ja palauttaa perustuslaillisen järjestyksen Myanmariin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vaatii Tatmadawia kunnioittamaan 8. marraskuuta 2020 pidettyjen parlamenttivaalien tuloksia, lakkauttamaan välittömästi poikkeustilan ja siirtämään vallan vaaleilla valituille siviiliviranomaisille; muistuttaa, että vaalien sääntöjenvastaisuuksia koskevien väitteiden tueksi on esitettävä näyttöä ja ne on tutkittava asianmukaisten demokraattisten kanavien kautta kunnioittaen kaikilta osin laillisten viranomaisten päätöstä; katsoo, että Tatmadawin 3. helmikuuta 2021 nimittämä nykyinen Myanmarin vaalilautakunta on laiton eikä voi vahvistaa sen paremmin menneiden kuin tulevienkaan vaalien tuloksia; vaatii palauttamaan edellisen vaalilautakunnan virkaansa viipymättä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Myanmarin armeijaa ja presidentti Win Myintin alaisuudessa toimivaa vaaleilla valittua hallitusta käynnistämään vapaan ja oikeudenmukaisen prosessin uuden perustuslain laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi yhdessä Myanmarin kansan kanssa, jotta saadaan aikaan todellinen demokratia ja Myanmarin koko väestön hyvinvointia ja vaurautta edistävä valtio ja taataan erityisesti kaikkien Myanmarin etnisten ryhmien, rohingyat mukaan lukien, tunnustaminen ja edustus sekä turvallisuus, vapaus, sopu ja rauha kaikille; |
| --- | --- |

7.

| 8. | arvostelee voimakkaasti kansalais- ja ihmisoikeuksien rajoittamista sekä sanan- ja kokoontumisvapauteen kohdistettuja rajoituksia ja tuomitsee tässä yhteydessä myös tiedotusvälineiden vapauden rajoitukset internetyhteyksien katkaisemisen sekä Facebookin ja Twitterin kaltaisten sosiaalisen median alustojen käytön rajoittamisen ja estämisen avulla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että tietoliikenteen katkaiseminen aiheuttaa väestölle uuden uhan meneillään olevan covid-19-pandemian lisäksi ja samoin tekee myös käynnissä oleva aseellisten ryhmien sisäinen konflikti, joka saattaa siviiliväestön vaaraan useissa osissa maata; painottaa siksi, että puhelin- ja internetyhteydet on palautettava välittömästi ja kattavasti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nostaa esille varapuheenjohtajan / korkean edustajan julkilausuman, jonka mukaan Euroopan unioni odottaa, että niin Myanmarin kuin unionin jäsenvaltioidenkin kansalaisten turvallisuus taataan kaikissa olosuhteissa, ja harkitsee kaikkia käytössään olevia keinoja demokratian tukemiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ilmaisee kunnioituksensa Myanmarin kansalle, joka on elänyt sotilaallisen hallinnon ikeessä vuosikymmeniä ja joka rajallisista demokraattisista vapauksistaan huolimatta pyrkii tekemään Myanmarista demokratian, ja antaa sille tunnustusta siitä vaikuttavasta asiasta, että vuoden 2020 vaaleissa äänestysprosentti oli noin 70, mikä on selvä osoitus kansalaisten halukkuudesta osallistua maansa demokraattiseen hallintoon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toistaa tukevansa voimakkaasti Myanmarin kansalaisyhteiskuntaa ja demokratian puolestapuhujia ja kehottaa EU:ta ja sen toimielimiä jatkamaan ponnistelujaan kansalaisyhteiskunnan edistämiseksi nykyisen sotilashallituksen asettamista ja mahdollisesti jatkuvista rajoituksista huolimatta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uskoo edelleen vakaasti, että demokratia, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen ovat olennaisen tärkeitä kestävän ja aidosti osallistavan talouskasvun ja vaurauden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että vaikka Aung San Suu Kyi ei ole tuominnut riittävän vahvasti Myanmarin vähemmistöihin kohdistuneita ihmisoikeusloukkauksia, hän symboloi edelleen Myanmarin kansan demokraattisia pyrkimyksiä ja tavoitteita oikeudenmukaisemman ja demokraattisemman tulevaisuuden saavuttamisesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ilmaisee huolensa siitä, että Tatmadaw levittää yhä enemmän väärennettyä ja manipuloitua tietoa Myanmarissa, ja pitää tällaisten valeuutisten kasvavaa määrää Myanmarissa huolestuttavana suuntauksena; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että Myanmarin on täytettävä demokratian periaatteisiin ja ihmisoikeuksiin liittyvät velvoitteensa ja sitoumuksensa, jotka ovat olennainen osa ”Kaikki paitsi aseet” -järjestelyä; kehottaa komissiota käynnistämään yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisen tutkimuksen Myanmarin ja erityisesti armeijan jäsenten omistamien yritysten tietyillä aloilla nauttimien kauppaetuuksien keskeyttämiseksi ja tiedottamaan tästä Euroopan parlamentille asianmukaisesti; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään Tatmadawiin kohdistuvaa painostusta ja ryhtymään kaikkiin käytettävissään oleviin toimiin varmistaakseen vaaleilla valittujen viranomaisten paluun valtaan; kehottaa komissiota – sulkematta pois vallankaappauksesta vastuussa oleviin mahdollisesti kohdistettavia toimenpiteitä, pakotteiden valmistelu mukaan lukien – valmistelemaan asteittain seuraamuksia, joilla vastataan asianmukaisesti tämänhetkisiin ja mahdollisiin tuleviin rikkomuksiin ja ottamaan tässä huomioon aiemmin myönnettyjen kauppaetuuksien myönteiset vaikutukset kansalaisyhteiskuntaan ja siviilitalouteen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota antamaan EU:hun sijoittautuneille yrityksille kiireellisesti ohjeistusta, jossa varoitetaan niitä ihmisoikeuksiin ja maineeseen liittyvistä ja oikeudellisista riskeistä, joita liittyy liiketoiminnan harjoittamiseen Myanmarin armeijan kanssa; kehottaa painokkaasti EU:hun sijoittautuneita yrityksiä noudattamaan kaikilta osin ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuusvelvoitetta ja varmistamaan, ettei niillä ole yhteyksiä Myanmarin turvallisuusjoukkoihin, niiden yksittäisiin jäseniin tai näiden omistamiin tai määräysvallassa oleviin yhteisöihin ja etteivät ne suoraan tai välillisesti edistä tukahduttamistoimia, joita armeija kohdistaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia vastaan; kehottaa EU:hun sijoittautuneita yrityksiä, emo- ja tytäryhtiöt mukaan lukien, arvioimaan kiireellisesti uudelleen liiketoimintasuhteitaan Myanmarissa ja jäädyttämään mahdolliset suhteet armeijaan yhteydessä oleviin yrityksiin; panee merkille nykyiset valmistelut yritysten due diligence -velvoitteita koskevaa EU:n lainsäädäntöä varten, jossa asetetaan ihmisoikeuksia koskevia due diligence -velvoitteita EU:n yrityksille ja sisämarkkinoilla toimiville yrityksille ja jolla varmistetaan, että yritykset, jotka osallistuvat tai joilla on yhteyksiä ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksiin Myanmarissa, asetetaan tästä vastuuseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa EU:n toimielimiä ja muita kansainvälisiä rahoituslaitoksia seuraamaan tarkasti Tatmadawin ja sen jäsenten rahaliikennettä ja selvittämään, millaisiin asianmukaisiin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä, mikäli Myanmarin tilanne ei kohene tai jopa heikkenee entisestään; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään kansainvälistä koordinointia, jotta estetään luvattomien tavaroiden laiton vienti Myanmarista ja erityisesti sellaisten tavaroiden vienti, joista on taloudellista hyötyä armeijalle, ja lopetetaan laittomien tavaroiden tuotanto, erityisesti luonnonvarojen, kuten laittomasti korjatun puun, hyödyntäminen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa neuvostoa tarkastelemaan uudelleen ja mahdollisesti muuttamaan Myanmaria koskevaa EU:n asevientikieltoa sen varmistamiseksi, että vientikielto kattaa kaikki valvontalaitteet ja kaksikäyttötuotteet, joita armeija voi käyttää oikeuksien ja toisinajattelijoiden sortamisessa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:ta jatkamaan ohjelmia, joilla autetaan maan kansalaisia, ja tarvittaessa lisäämään nykyisen kriisin edellyttämää tukea, humanitaarinen apu ja demokratiaa tukevat aloitteet mukaan lukien; kiittää Itävallan, Suomen, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Puolan 1. heinäkuuta 2020 tekemää päätöstä keskeyttää Myanmarin 98 miljoonan Yhdysvaltain dollarin velan takaisinmaksu auttaakseen maata selviytymään covid-19-pandemian vakavista seurauksista; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kehitysapua ei ohjata Myanmarin hallituksen kanavien kautta, sillä ne ovat nyt Tatmadawin hallussa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että ASEAN voi tarvittaessa toimia kansainvälisen yhteisön Myanmarille antaman avun kanavana, kuten se teki sykloni Nargisin aiheutettua tuhoa Myanmarissa vuonna 2008; kannustaa lisäksi ASEANia toimimaan aktiivisesti Myanmarin tämänhetkisen kriisin välittäjänä; katsoo, että vaalitarkkailuvaltuuskunnat voivat olla ASEANille tehokas väline, jolla se voi tukea demokratian lujittamista jäsenvaltioissaan, koska vaalitarkkailutoiminta lisää vaaliprosessin legitimiteettiä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tekemään tiivistä yhteistyötä samanmielisten kumppanien, kuten Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan, Japanin, Intian, Australian, Kanadan ja erityisesti ASEAN-maiden, kanssa ja sovittamaan yhteen kantoja ja hankkeita, jotta voidaan pyrkiä palauttamaan Myanmarin siviilihallitus valtaan mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa myöntämään kansainvälisille humanitaarisille tarkkailijoille, kuten ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, ihmisoikeuksia Myanmarissa käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle ja YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyille, välittömän ja esteettömän pääsyn Myanmarin koko alueelle; suhtautuu myönteisesti EU:n ja YK:n sekä muiden kansainvälisten järjestöjen Myanmaria koskevaan tiiviiseen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä YK:n turvallisuusneuvoston julkilausumaa, jossa kehotetaan vapauttamaan välittömästi kaikki pidätetyt; kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa hyväksymään mahdollisimman pian päätöslauselman, jossa tuomitaan Tatmadawin vallankaappaus ja määrätään selkeitä, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia seuraamuksia, jos Tatmadaw loukkaa jatkossakin demokraattisia prosesseja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään Myanmaria koskevan päätöslauselman hyväksymistä YK:n ihmisoikeusneuvoston seuraavassa istunnossa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa lisäksi Kiinaa ja Venäjää osallistumaan aktiivisesti kansainväliseen diplomatiaan ja kantamaan vastuunsa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä ja odottaa niiden toimivan rakentavasti Myanmarin tilannetta käsiteltäessä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiittää Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeriä António Guterresia hänen painavista sanoistaan Myanmarin armeijan toimista ja suhtautuu myönteisesti ASEANin puheenjohtajan julkilausumaan Myanmarin liiton tasavallan tapahtumista, jossa korostettiin demokratian ja hyvän hallintotavan periaatteiden sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen kuten myös ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen ja suojelun merkitystä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että Myanmar on pohjimmiltaan monietninen maa ja vaatii Tatmadawia kunnioittamaan täysimääräisesti kunkin etnisen ryhmän luovuttamattomia oikeuksia; korostaa, että Euroopan unioni seuraa edelleen tiiviisti sotilasjohdon toimia, joita se kohdistaa vähemmistöihin, erityisesti rohingyoihin, jotka ovat jo aiemmin kärsineet suunnattomista julmuuksista; ilmaisee tässä yhteydessä kiitoksensa ja kunnioituksensa Bangladeshin hallitukselle ja kansalle siitä, että ne ovat ottaneet vastaan noin miljoona rohingya-pakolaista Myanmarista ja tarjoavat heille edelleen suojaa; korostaa erityisesti, että Myanmar on viime kädessä vastuussa näistä pakolaisista ja sen on varmistettava, että heidät palautetaan ja kotoutetaan uudelleen Myanmariin turvallisella, inhimillisellä ja hallitulla tavalla; vaatii sallimaan humanitaarisen avun kattavan ja esteettömän pääsyn Myanmariin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuomitsee jälleen jyrkästi kaikki aiemmat ja nykyiset ihmisoikeusloukkaukset sekä järjestelmälliset ja laajamittaiset hyökkäykset, kuten surmat, häirinnän, raiskaukset ja omaisuuden tuhoamisen, joita asevoimat ovat kohdistaneet rohingya-väestöön ja jotka UNIFFM:n ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston tietojen mukaan täyttävät kansanmurhan, sotarikosten ja ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten tunnusmerkit; korostaa, että Tatmadaw on toistuvasti jättänyt kunnioittamatta ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee tyytyväisenä merkille, että EU:n ulkoasiainneuvosto otti uudelleen käyttöön ja jatkoi vuoden 2018 pakotteiden voimassaoloa; toteaa, että nämä pakotteet kohdistuvat Tatmadawin, rajavartioston ja poliisin sotilashenkilöstöön ja viranhaltijoihin, jotka ovat vastuussa rohingya-väestöön kohdistuneista vakavista ihmisoikeusloukkauksista, ja edellyttää kyseisten henkilöiden olevan jatkuvan tarkastelun alaisia pakotejärjestelmän puitteissa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | antaa tukensa Kansainvälisen rikostuomioistuimen pääsyyttäjän päätökselle aloittaa alustava tutkinta rohingya-väestöön kohdistuneista rikoksista ja kaikille soveltuville aloitteille, joiden avulla voidaan saattaa vastuuseen julmuuksista vastuussa olevat henkilöt, muun muassa kenraali Min Aung Hlaing ja kenraali Soe Wen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa neuvostoa muuttamaan nykyisen rajoittavien toimenpiteiden järjestelmän soveltamisalaa demokratiarikkomusten sisällyttämiseksi siihen ja ulottamaan kohdennetut pakotteet koskemaan Myanmarin armeijan koko johtoa, mukaan lukien kaikki vallankaappaukseen osallistuneet henkilöt ja näiden suorassa omistuksessa olevat muut oikeushenkilöt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää tältä osin erittäin myönteisenä, että EU on osoittanut johtajuutta perustettaessa Myanmaria koskevaa YK:n riippumatonta tutkintamekanismia (IIMM), jotta voidaan kerätä, koontaa, säilyttää ja analysoida todisteita kaikkein vakavimmista kansainvälisistä rikoksista ja kansainvälisen oikeuden loukkauksista, joihin Myanmarissa on syyllistytty vuodesta 2011; kehottaa Myanmaria toimimaan yhteistyössä vastuuvelvollisuuteen tähtäävien kansainvälisten pyrkimysten kanssa muun muassa sallimalla vihdoinkin IIMM:lle vapaan pääsyn maahan; kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että IIMM saa tehtävänsä hoitamisen edellyttämän tuen, myös taloudellisen tuen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa seuraamaan tarkasti Myanmarin tilannetta ja kehottaa tätä raportoimaan säännöllisesti Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunnalle asianmukaisen parlamentaarisen vuoropuhelun varmistamiseksi tästä tärkeästä ja huolestuttavasta tilanteesta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Myanmarin lailliselle presidentille ja hallitukselle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdysvaltain, Yhdistyneen kuningaskunnan, Japanin, Intian, Australian, Kanadan ja ASEAN-maiden hallituksille ja parlamenteille, ASEANin pääsihteerille, ASEANin hallitustenväliselle ihmisoikeustoimikunnalle, Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Myanmarin liiton yleiskokoukselle Pyidaungsu Hluttawille, Myanmarin presidentille, valtiolliselle neuvonantajalle ja armeijalle. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUVL C 419, 16.12.2015, s. 189.

(2)  EUVL C 258 E, 7.9.2013, s. 79.

(3)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 154.

(4)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 120.

(5)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 134.

(6)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 112.

(7)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 109.

(8)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 80.

(9)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 124.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0018.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/143

---

P9_TA(2021)0055

Ruanda ja Paul Rusesabaginan tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Ruanda ja Paul Rusesabaginan tapaus (2021/2543(RSP))

(2021/C 465/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ruandasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ruandasta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon periaatteet ja suuntaviivat oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeusapuun Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon periaatteet ja suuntaviivat oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeusapuun Afrikassa,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Ruanda ratifioi vuonna 1975, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Ruanda ratifioi vuonna 1975,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 annetut vankien kohtelun minimitasoa koskevat YK:n säännöt eli ns. Nelson Mandela -säännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 annetut vankien kohtelun minimitasoa koskevat YK:n säännöt eli ns. Nelson Mandela -säännöt,

| — | ottaa huomioon Kampalan julistuksen vankilaoloista Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kampalan julistuksen vankilaoloista Afrikassa,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 30 päivänä syyskuuta 2020 Ruandan ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien hallituksille lähettämät kirjeet kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän erityisraportoijan, mielivaltaista vangitsemista käsittelevän työryhmän, tahdonvastaisia katoamisia käsittelevän työryhmän sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä ja suojelua terrorismia torjuttaessa käsittelevän erityisraportoijan toimeksiannoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 30 päivänä syyskuuta 2020 Ruandan ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien hallituksille lähettämät kirjeet kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän erityisraportoijan, mielivaltaista vangitsemista käsittelevän työryhmän, tahdonvastaisia katoamisia käsittelevän työryhmän sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä ja suojelua terrorismia torjuttaessa käsittelevän erityisraportoijan toimeksiannoista,

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvostossa Genevessä 25. tammikuuta 2021 tehdyn Ruandan yleisen määräaikaisarvioinnin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvostossa Genevessä 25. tammikuuta 2021 tehdyn Ruandan yleisen määräaikaisarvioinnin tulokset,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2020–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2020–2024,

| — | ottaa huomioon vuonna 1963 tehdyn konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1963 tehdyn konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Human Rights Watch -järjestön 10. syyskuuta 2020 antaman lausuman ”Rwanda: Rusesabagina was forcibly disappeared”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Human Rights Watch -järjestön 10. syyskuuta 2020 antaman lausuman ”Rwanda: Rusesabagina was forcibly disappeared”,

| — | ottaa huomioon Human Rights Watch -järjestön 1. helmikuuta 2021 antaman lausuman ”UN: Countries call out Rwanda’s rights record”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Human Rights Watch -järjestön 1. helmikuuta 2021 antaman lausuman ”UN: Countries call out Rwanda’s rights record”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Ruandan tiukat tiedotusvälineitä koskevat lait, jotka säädettiin vuoden 1994 kansanmurhan jälkeen, vaikuttavat edelleen haitallisesti sananvapauteen presidentti Paul Kagamen alaisuudessa ottaa huomioon, että hallitus on ottanut kiinni, pidättänyt ja asettanut syytteeseen kriitikoita ja hallituksen vastustajia poliittisin perustein järjestetyissä oikeudenkäynneissä Ruandassa ja uhannut toistuvasti maan ulkopuolella muita henkilöitä, joista jotkut ovat joutuneet fyysisen hyökkäyksen kohteeksi ja joitakin jopa surmattu; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Ruandan tiukat tiedotusvälineitä koskevat lait, jotka säädettiin vuoden 1994 kansanmurhan jälkeen, vaikuttavat edelleen haitallisesti sananvapauteen presidentti Paul Kagamen alaisuudessa ottaa huomioon, että hallitus on ottanut kiinni, pidättänyt ja asettanut syytteeseen kriitikoita ja hallituksen vastustajia poliittisin perustein järjestetyissä oikeudenkäynneissä Ruandassa ja uhannut toistuvasti maan ulkopuolella muita henkilöitä, joista jotkut ovat joutuneet fyysisen hyökkäyksen kohteeksi ja joitakin jopa surmattu;

| B. | ottaa huomioon, että Ruandan yleisen vapauden pistemäärä on 22/100 (1), ja se luokitellaan ”ei vapaaksi”; ottaa huomioon, että Ruandan kansainvälisesti harjoittama sorto on taktiikaltaan, kohteiltaan ja maantieteelliseltä alueeltaan poikkeuksellisen laajaa ja sisältää digitaalisia uhkia, vakoiluohjelmiin perustuvia hyökkäyksiä, perheenjäsenten pelottelua ja häirintää, liikkuvuuden valvontaa, luovutuksia ja murhia; ottaa huomioon, että hallitus on vuodesta 2014 alkaen kohdistanut fyysisiä toimia ruandalaisiin ainakin seitsemässä maassa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Ruandan yleisen vapauden pistemäärä on 22/100 (1), ja se luokitellaan ”ei vapaaksi”; ottaa huomioon, että Ruandan kansainvälisesti harjoittama sorto on taktiikaltaan, kohteiltaan ja maantieteelliseltä alueeltaan poikkeuksellisen laajaa ja sisältää digitaalisia uhkia, vakoiluohjelmiin perustuvia hyökkäyksiä, perheenjäsenten pelottelua ja häirintää, liikkuvuuden valvontaa, luovutuksia ja murhia; ottaa huomioon, että hallitus on vuodesta 2014 alkaen kohdistanut fyysisiä toimia ruandalaisiin ainakin seitsemässä maassa;

| C. | ottaa huomioon, että Ruandassa tapahtunut tutsien kansanmurha, jossa surmattiin 800 000–1 000 000 ihmistä hirvittävissä oloissa vain siksi, että he olivat tutseja, ja johon liittyi tätä tuhoamista vastustaneiden hutujen joukkomurha, vaikuttaa edelleen pysyvästi maahan ja koko alueeseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Ruandassa tapahtunut tutsien kansanmurha, jossa surmattiin 800 000–1 000 000 ihmistä hirvittävissä oloissa vain siksi, että he olivat tutseja, ja johon liittyi tätä tuhoamista vastustaneiden hutujen joukkomurha, vaikuttaa edelleen pysyvästi maahan ja koko alueeseen;

| D. | ottaa huomioon, että Ruandan vuoden 1994 kansanmurha ja sisällissota vaikuttavat edelleen kielteisesti alueen vakauteen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Ruandan vuoden 1994 kansanmurha ja sisällissota vaikuttavat edelleen kielteisesti alueen vakauteen;

| E. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustaja, Belgian kansalainen ja Yhdysvaltojen asukas Paul Rusesabagina, joka on presidentti Paul Kagamen ja hallitsevan Ruandan patrioottisen rintaman hallituksen vahva arvostelija, pidätettiin 31. elokuuta 2020 Kigalissa syytettynä 13 rikoksesta, joihin kuuluivat terrorismin rahoittaminen, aseellinen ryöstö, sieppaus, tuhopoltto, murhayritys ja pahoinpitely; ottaa huomioon, että neljä näistä syytteistä on peruttu ja jäljellä olevat syytteet liittyvät Nyarugurun piirikunnan tapahtumiin kesäkuussa 2018 ja Nyamagaben piirikunnan tapahtumiin joulukuussa 2018; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustaja, Belgian kansalainen ja Yhdysvaltojen asukas Paul Rusesabagina, joka on presidentti Paul Kagamen ja hallitsevan Ruandan patrioottisen rintaman hallituksen vahva arvostelija, pidätettiin 31. elokuuta 2020 Kigalissa syytettynä 13 rikoksesta, joihin kuuluivat terrorismin rahoittaminen, aseellinen ryöstö, sieppaus, tuhopoltto, murhayritys ja pahoinpitely; ottaa huomioon, että neljä näistä syytteistä on peruttu ja jäljellä olevat syytteet liittyvät Nyarugurun piirikunnan tapahtumiin kesäkuussa 2018 ja Nyamagaben piirikunnan tapahtumiin joulukuussa 2018;

| F. | ottaa huomioon, että Rusesabagina toimi Kigalissa sijaitsevan Mille Collines -hotellin toimitusjohtajana vuonna 1994 tapahtuneen kansanmurhan aikana, jolloin hän tarjosi majoitusta ja suojelua 1 268 tutsille ja maltilliselle hutulle, jotka pakenivat murhaamista; ottaa huomioon, että Rusesabagina on kansainvälisesti tunnustettu ihmisoikeusaktivisti, jonka tarina on kerrottu elokuvassa ”Hotelli Ruanda”; ottaa huomioon, että tästä kiitettävästä toiminnasta Yhdysvallat myönsi hänelle presidentin vapaudenmitalin vuonna 2005; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Rusesabagina toimi Kigalissa sijaitsevan Mille Collines -hotellin toimitusjohtajana vuonna 1994 tapahtuneen kansanmurhan aikana, jolloin hän tarjosi majoitusta ja suojelua 1 268 tutsille ja maltilliselle hutulle, jotka pakenivat murhaamista; ottaa huomioon, että Rusesabagina on kansainvälisesti tunnustettu ihmisoikeusaktivisti, jonka tarina on kerrottu elokuvassa ”Hotelli Ruanda”; ottaa huomioon, että tästä kiitettävästä toiminnasta Yhdysvallat myönsi hänelle presidentin vapaudenmitalin vuonna 2005;

| G. | ottaa huomioon, että Rusesabagina perusti PDR-Ihumure-puolueen vuonna 2006 ja toimii tällä hetkellä puolueensa kanssa Demokraattisen muutoksen liike -koalitiossa (MRDC) sen puheenjohtajana; ottaa huomioon, että PDR-Ihumuren aseellinen siipi (National Liberation Front, FLN) ilmoitti olevansa vastuussa useista aseellisista hyökkäyksistä vuonna 2018; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Rusesabagina perusti PDR-Ihumure-puolueen vuonna 2006 ja toimii tällä hetkellä puolueensa kanssa Demokraattisen muutoksen liike -koalitiossa (MRDC) sen puheenjohtajana; ottaa huomioon, että PDR-Ihumuren aseellinen siipi (National Liberation Front, FLN) ilmoitti olevansa vastuussa useista aseellisista hyökkäyksistä vuonna 2018;

| H. | ottaa huomioon, että 27. elokuuta 2020 Rusesabagina siirrettiin pakkokeinoin Dubaista Kigaliin epäselvissä olosuhteissa ja hän tuli uudelleen esiin vasta 31. elokuuta 2020 Ruandan Investigation Bureaun (RIB) päätoimipaikassa; ottaa huomioon ruandalaisen tuomioistuimen ilmoituksen, jonka mukaan Rusesabagina pidätettiin Kigalin kansainvälisellä lentokentällä, mikä oli vastoin poliisin aiempaa kertomusta, jonka mukaan hänet pidätettiin ”kansainvälisen yhteistyön” kautta; ottaa huomioon, että Yhdistyneiden arabiemiirikuntien viranomaiset kiistävät osallistumisen hänen siirtämiseensä ja myöhempiin pidätyksiinsä; ottaa huomioon, että epäillyn laillinen pidättäminen ja siirtäminen maasta toiseen rikosoikeudellista menettelyä varten olisi toteutettava riippumattoman tuomioistuimen valvoman luovutusmenettelyn avulla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 27. elokuuta 2020 Rusesabagina siirrettiin pakkokeinoin Dubaista Kigaliin epäselvissä olosuhteissa ja hän tuli uudelleen esiin vasta 31. elokuuta 2020 Ruandan Investigation Bureaun (RIB) päätoimipaikassa; ottaa huomioon ruandalaisen tuomioistuimen ilmoituksen, jonka mukaan Rusesabagina pidätettiin Kigalin kansainvälisellä lentokentällä, mikä oli vastoin poliisin aiempaa kertomusta, jonka mukaan hänet pidätettiin ”kansainvälisen yhteistyön” kautta; ottaa huomioon, että Yhdistyneiden arabiemiirikuntien viranomaiset kiistävät osallistumisen hänen siirtämiseensä ja myöhempiin pidätyksiinsä; ottaa huomioon, että epäillyn laillinen pidättäminen ja siirtäminen maasta toiseen rikosoikeudellista menettelyä varten olisi toteutettava riippumattoman tuomioistuimen valvoman luovutusmenettelyn avulla;

| I. | ottaa huomioon, että Rusesabaginalta on evätty oikeus käyttää valitsemaansa oikeudellista avustajaa; ottaa huomioon, että häntä puolustavilta kansainvälisiltä asianajajilta evätään edelleen tarvittavat valtuudet edustaa häntä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Rusesabaginalta on evätty oikeus käyttää valitsemaansa oikeudellista avustajaa; ottaa huomioon, että häntä puolustavilta kansainvälisiltä asianajajilta evätään edelleen tarvittavat valtuudet edustaa häntä;

| J. | ottaa huomioon, että Magerageren vankilan johtaja takavarikoi 23. joulukuuta 2020 Rusesabaginan syytekirjelmän, asiakirja-aineiston ja muut hänen puolustuksensa valmistelemiseksi tarvittavat asiakirjat; ottaa huomioon, että vankilan johtaja pidätettiin 8. helmikuuta 2021; ottaa huomioon, että Rusesabaginan ja 19 muun terroristijärjestöihin liittyvistä yhteyksistä syytetyn oikeudenkäyntiä on lykätty 17 päivään helmikuuta 2021; ottaa huomioon, että tämän lykkäämisen virallinen syy on Ruandan hallituksen kyvyttömyys tavata oikeudellista avustajaansa covid-19-rajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Magerageren vankilan johtaja takavarikoi 23. joulukuuta 2020 Rusesabaginan syytekirjelmän, asiakirja-aineiston ja muut hänen puolustuksensa valmistelemiseksi tarvittavat asiakirjat; ottaa huomioon, että vankilan johtaja pidätettiin 8. helmikuuta 2021; ottaa huomioon, että Rusesabaginan ja 19 muun terroristijärjestöihin liittyvistä yhteyksistä syytetyn oikeudenkäyntiä on lykätty 17 päivään helmikuuta 2021; ottaa huomioon, että tämän lykkäämisen virallinen syy on Ruandan hallituksen kyvyttömyys tavata oikeudellista avustajaansa covid-19-rajoitusten vuoksi;

| K. | ottaa huomioon, että Rusesabaginan perhe on erittäin huolissaan hänen sairaudestaan, koska hän on toipunut syövästä ja kärsii sydän- ja verisuonitaudista, johon hän käyttää reseptilääkitystä; ottaa huomioon, että lääkitystä, jonka hänen perheensä lähetti Belgian Ruandassa sijaitsevan suurlähetystön diplomaattipostissa, ei tiettävästi koskaan annettu Rusesabaginalle; ottaa huomioon, että hän saa ruandalaislääkärin määräämää lääkitystä tietämättä, minkä tyyppisestä lääkkeestä on kyse; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Rusesabaginan perhe on erittäin huolissaan hänen sairaudestaan, koska hän on toipunut syövästä ja kärsii sydän- ja verisuonitaudista, johon hän käyttää reseptilääkitystä; ottaa huomioon, että lääkitystä, jonka hänen perheensä lähetti Belgian Ruandassa sijaitsevan suurlähetystön diplomaattipostissa, ei tiettävästi koskaan annettu Rusesabaginalle; ottaa huomioon, että hän saa ruandalaislääkärin määräämää lääkitystä tietämättä, minkä tyyppisestä lääkkeestä on kyse;

| 1. | tuomitsee Paul Rusesabaginan tahdonvastaisen katoamisen, laittoman luovutuksen ja eristysvankeuden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että Rusesabaginan tahdonvastainen katoaminen 27–31. elokuuta 2020 rikkoo Ruandan velvoitteita, jotka johtuvat poliittisia ja kansalaisoikeuksia koskevasta kansainvälisestä yleissopimuksesta (6 ja 9 artikla), kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisesta yleissopimuksesta (2 ja 16 artikla) ja ihmisoikeuksien yleismaailmallisesta julistuksesta (9 artikla); |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että epäillyn luovuttamisen toiseen maahan olisi aina tapahduttava ainoastaan riippumattomasti valvottujen luovuttamismenettelyjen avulla, jotta voidaan taata luovuttamispyynnön laillisuus ja varmistaa, että epäillyn oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin taataan täysimääräisesti pyynnön esittäneessä maassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää tuomittavana Ruandan viranomaisten rajoituksia, jotka koskevat perusoikeuksia ja -vapauksia, sekä tutkintavankeuden mielivaltaista käyttöä eriävien mielipiteiden tukahduttamiseen ilman, että Rusesabaginalle annetaan vähimmäistakeita oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä tai sallitaan säännöllistä yhteydenpitoa perheeseensä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Ruandan viranomaisia toimittamaan täydellisen ja oikeaksi todistetun selvityksen siitä, miten Rusesabagina pidätettiin ja siirrettiin Kigaliin; kehottaa toteuttamaan kansainvälisen, riippumattoman, avoimen ja uskottavan tutkimuksen Rusesabaginan siirtämisestä ja pidätyksestä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ilmaisee syvän huolensa Rusesabaginan oikeuksien loukkauksista; kehottaa Ruandan viranomaisia sallimaan Rusesabaginan pääsyn oikeudenmukaiseen ja julkiseen oikeudenkäyntiin toimivaltaisessa, riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, joka noudattaa kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja; muistuttaa Ruandan hallitusta sen velvoitteista taata perusoikeudet, mukaan luettuna oikeussuojan saatavuus ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, sellaisina kuin niistä on määrätty Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjassa ja muissa kansainvälisissä ja alueellisissa ihmisoikeusasiakirjoissa, muun muassa Cotonoun sopimuksessa ja erityisesti sen 8 ja 96 artiklassa; vaatii Ruandan oikeuslaitosta takaamaan Rusesabaginalle nopean ja oikeudenmukaisen muutoksenhakumenettelyn, joka on sekä Ruandan että kansainvälisen oikeuden normien mukainen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pyytää, että Rusesabaginalle tarjotaan mahdollisuus luottamuksellisiin neuvotteluihin valitsemansa oikeudellisen neuvonantajan kanssa ja että hän saa säännöllisen ja turvallisen yhteyden perheeseensä; muistuttaa Ruandan viranomaisia siitä, että Rusesabaginalla on oikeus tutustua täysimääräisesti hänen syytteeseenpanoonsa, asiakirja-aineistoonsa ja muihin asiakirjoihin kiistääkseen pidätyksensä laillisuuden; muistuttaa syyttömyysolettaman oikeudellisesta periaatteesta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ilmaisee syvän huolensa Rusesabaginan terveydentilasta erityisesti siksi, että altistuminen covid-19-tartunnalle voi vaarantaa hänen henkensä merkittävästi; kehottaa Ruandan hallitusta takaamaan kaikissa olosuhteissa Rusesabaginan ruumiillisen koskemattomuuden ja henkisen hyvinvoinnin ja sallimaan hänen tavanomaisen lääkityksensä; kehottaa Ruandan hallitusta sallimaan, että lääkäri valvoo hänen terveydentilaansa Belgiassa, kuten Belgian ulkoministeri pyysi 4. helmikuuta 2021; kehottaa Ruandan hallitusta varmistamaan edelleen, että kaikki vangit saavat asianmukaista terveydenhuoltoa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee luonteeltaan poliittiset oikeudenkäynnit, poliittisten vastustajien syytteeseenpanon ja oikeudenkäynnin tuloksen päättämisen ennakolta; kehottaa Ruandan viranomaisia varmistamaan hallinto-, lainsäädäntö- ja tuomiovallan erottamisen ja erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden; kehottaa Ruandaa laajentamaan poliittista tilaansa ja parantamaan ihmisoikeustilannettaan; odottaa Ruandan panevan täytäntöön suositukset, jotka ihmisoikeusneuvosto antoi maan yleisessä määräaikaisarvioinnissa Genevessä 25. tammikuuta 2021; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Ruandan hallitusta noudattamaan ja tukemaan täysimääräisesti mielenosoitusoikeutta, ilmaisunvapautta sekä kokoontumisvapautta eikä rajoittamaan näitä oikeuksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Ruandan hallitusta ratifioimaan kansainvälisen yleissopimuksen kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta sekä Rooman perussäännön liittyäkseen Kansainvälisen rikostuomioistuimen jäseneksi; kehottaa Ruandaa sallimaan kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän YK:n alivaliokunnan vierailujen jatkamisen, kehottaa Ruandan viranomaisia tarkastelemaan kiireellisesti uudelleen julkilausumaansa yksityishenkilöiden ja kansalaisjärjestöjen oikeudesta esittää valitus suoraan Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimelle sekä palauttamaan ja esittämään uudelleen kyseisen julkilausuman; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Euroopan unionia ryhtymään välittömiin toimiin sen varmistamiseksi, että Rusesabaginan pidätyksen ja oikeudenkäynnin laillisuus tutkitaan ja että hänen oikeuksiaan EU:n kansalaisena kunnioitetaan tämän prosessin kaikissa vaiheissa; kehottaa EU:n Ruandan edustustoa sekä jäsenvaltioiden diplomaattisia edustustoja, erityisesti Belgian Ruandassa sijaitsevaa suurlähetystöä, seuraamaan Rusesabaginan oikeudenkäyntiä, vierailemaan Rusesabaginan luona vankilassa ja ottamaan hänen tapauksensa esille keskusteluissaan Ruandan viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Euroopan unionin ulkosuhdehallintoa, komissiota ja ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa vahvistamaan ihmisoikeusvuoropuhelua Ruandan kanssa korkeimmalla tasolla, jotta varmistetaan, että maa noudattaa kahdenvälisiä ja kansainvälisiä sitoumuksiaan; korostaa, että Ruandassa tehtävän kansainvälisen kehitysyhteistyön puitteissa olisi annettava enemmän painoarvoa ihmisoikeuksille, oikeusvaltiolle sekä avoimelle ja vastaanottavalle hallintotavalle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioille, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, YK:n pääsihteerille, Afrikan unionin toimielimille, Itä-Afrikan yhteisölle, AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle, yleisafrikkalaiselle parlamentille, Paul Rusesabaginan puolustajille ja Ruandan presidentille ja parlamentille. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Freedom Housen raportin mukaan teoksessa ”Freedom in the World 2020”.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/147

---

P9_TA(2021)0056

Kazakstanin ihmisoikeustilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Kazakstanin ihmisoikeustilanteesta (2021/2544(RSP))

(2021/C 465/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Kazakstanin ihmisoikeustilanteesta (1) ja aiemmat päätöslauselmansa Kazakstanista, mukaan lukien 18. huhtikuuta 2013 (2), 15. maaliskuuta 2012 (3) ja 17. syyskuuta 2009 (4) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Kazakstanin ihmisoikeustilanteesta (1) ja aiemmat päätöslauselmansa Kazakstanista, mukaan lukien 18. huhtikuuta 2013 (2), 15. maaliskuuta 2012 (3) ja 17. syyskuuta 2009 (4) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin tasavallan tehostetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka allekirjoitettiin Astanassa 21. joulukuuta 2015 ja joka tuli kokonaisuudessaan voimaan 1. maaliskuuta 2020 sen jälkeen, kun kaikki jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin tasavallan tehostetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka allekirjoitettiin Astanassa 21. joulukuuta 2015 ja joka tuli kokonaisuudessaan voimaan 1. maaliskuuta 2020 sen jälkeen, kun kaikki jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n uudesta Keski-Aasian strategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n uudesta Keski-Aasian strategiasta,

| — | ottaa huomioon Kazakstania koskevan osuuden EU:n vuosikertomuksessa ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kazakstania koskevan osuuden EU:n vuosikertomuksessa ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2020 pidetyn EU–Kazakstan-yhteistyöneuvoston 17. kokouksen, 26. ja 27. marraskuuta 2020 järjestetyn EU:n ja Kazakstanin välisen ihmisoikeusvuoropuhelun 12. kokouksen ja 25. syyskuuta 2020 pidetyn EU–Kazakstan-yhteistyövaliokunnan 18. kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2020 pidetyn EU–Kazakstan-yhteistyöneuvoston 17. kokouksen, 26. ja 27. marraskuuta 2020 järjestetyn EU:n ja Kazakstanin välisen ihmisoikeusvuoropuhelun 12. kokouksen ja 25. syyskuuta 2020 pidetyn EU–Kazakstan-yhteistyövaliokunnan 18. kokouksen,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 12. maaliskuuta 2020 antaman yleisen määräaikaisarvioinnin Kazakstanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 12. maaliskuuta 2020 antaman yleisen määräaikaisarvioinnin Kazakstanista,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liitetyn toisen valinnaisen pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liitetyn toisen valinnaisen pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan julkilausumat 1. helmikuuta 2021 ihmisoikeuksia puolustavien kansalaisjärjestöjen kasvavasta painostuksesta Kazakstanissa, 11. tammikuuta 2021 Kazakstanin parlamenttivaaleista ja 7. tammikuuta 2021 toimista kuolemanrangaistuksen poistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan julkilausumat 1. helmikuuta 2021 ihmisoikeuksia puolustavien kansalaisjärjestöjen kasvavasta painostuksesta Kazakstanissa, 11. tammikuuta 2021 Kazakstanin parlamenttivaaleista ja 7. tammikuuta 2021 toimista kuolemanrangaistuksen poistamiseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) antaman lausunnon 10. tammikuuta 2021 pidettyjä Kazakstanin vaaleja koskevista alustavista havainnoistaan ja päätelmistään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) antaman lausunnon 10. tammikuuta 2021 pidettyjä Kazakstanin vaaleja koskevista alustavista havainnoistaan ja päätelmistään,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Kazakstanin yleinen ihmisoikeustilanne on heikentynyt huolestuttavasti ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin on kohdistunut tukahduttamistoimia viime viikkoina ja että sananvapautta, oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymisvapautta on rajoitettu ankarasti; ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset ovat kohdistaneet yhä enemmän painostusta ja rangaistuksia Kazakstanissa toimiviin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin ja ihmisoikeusjärjestöihin, mikä haittaa uudistuspyrkimyksiä ja rajoittaa kansalaisyhteiskunnan tekemää keskeistä työtä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kazakstanin yleinen ihmisoikeustilanne on heikentynyt huolestuttavasti ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin on kohdistunut tukahduttamistoimia viime viikkoina ja että sananvapautta, oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymisvapautta on rajoitettu ankarasti; ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset ovat kohdistaneet yhä enemmän painostusta ja rangaistuksia Kazakstanissa toimiviin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin ja ihmisoikeusjärjestöihin, mikä haittaa uudistuspyrkimyksiä ja rajoittaa kansalaisyhteiskunnan tekemää keskeistä työtä;

| B. | ottaa huomioon, että 21. joulukuuta 2015 Euroopan unioni ja Kazakstan allekirjoittivat tehostetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jonka tarkoituksena on tarjota laajat puitteet vahvistetulle poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle oikeus- ja sisäasioiden alalla sekä monilla muilla aloilla; toteaa, että tässä sopimuksessa painotetaan voimakkaasti demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia, perusvapauksia, kestävää kehitystä sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä; ottaa huomioon, että tehostettu kumppanuus- ja yhteistyösopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2020 sen jälkeen, kun kaikki jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 21. joulukuuta 2015 Euroopan unioni ja Kazakstan allekirjoittivat tehostetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jonka tarkoituksena on tarjota laajat puitteet vahvistetulle poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle oikeus- ja sisäasioiden alalla sekä monilla muilla aloilla; toteaa, että tässä sopimuksessa painotetaan voimakkaasti demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia, perusvapauksia, kestävää kehitystä sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä; ottaa huomioon, että tehostettu kumppanuus- ja yhteistyösopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2020 sen jälkeen, kun kaikki jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n uudessa Keski-Aasian strategiassa korostetaan voimakkaasti EU:n yhteistyötä Keski-Aasian kanssa oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemiseksi ja edistämiseksi, mihin kuuluu myös yhdistymisvapaus ja sananvapaus sekä kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien puolustajien kannalta suotuisan toimintaympäristön luominen; ottaa huomioon, että Euroopan unioni antaa Kazakstanille merkittävää covid-19-apua ja vastikään se esimerkiksi antoi Maailman terveysjärjestölle (WHO) rahoitustukea yli 8 000 kilogramman lääkintätarvikelähetykseen 29. tammikuuta 2021; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n uudessa Keski-Aasian strategiassa korostetaan voimakkaasti EU:n yhteistyötä Keski-Aasian kanssa oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemiseksi ja edistämiseksi, mihin kuuluu myös yhdistymisvapaus ja sananvapaus sekä kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien puolustajien kannalta suotuisan toimintaympäristön luominen; ottaa huomioon, että Euroopan unioni antaa Kazakstanille merkittävää covid-19-apua ja vastikään se esimerkiksi antoi Maailman terveysjärjestölle (WHO) rahoitustukea yli 8 000 kilogramman lääkintätarvikelähetykseen 29. tammikuuta 2021;

| D. | ottaa huomioon, että EUH kuvaili 10. tammikuuta 2021 pidettyjä Kazakstanin parlamenttivaaleja menetetyksi tilaisuudeksi osoittaa, että poliittiset uudistukset ja nykyaikaistamisprosessi on pantu tehokkaasti täytäntöön edellisten vaalien jälkeen, ja että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) pitkäaikaisia suosituksia useista kysymyksistä, kuten perusvapauksiin, vaalihallinnon puolueettomuuteen, vaalikelpoisuuteen ja vaalikelpoisuuteen, äänestäjien rekisteröintiin, tiedotusvälineisiin ja vaalitulosten julkistamiseen liittyviä suosituksia, ei ole otettu huomioon; ottaa huomioon, että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen alustavien havaintojen mukaan Kazakstanin oikeudellinen kehys ei vielä ole sellainen, että se edistäisi kansainvälisten normien mukaisten vaalien järjestämistä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EUH kuvaili 10. tammikuuta 2021 pidettyjä Kazakstanin parlamenttivaaleja menetetyksi tilaisuudeksi osoittaa, että poliittiset uudistukset ja nykyaikaistamisprosessi on pantu tehokkaasti täytäntöön edellisten vaalien jälkeen, ja että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) pitkäaikaisia suosituksia useista kysymyksistä, kuten perusvapauksiin, vaalihallinnon puolueettomuuteen, vaalikelpoisuuteen ja vaalikelpoisuuteen, äänestäjien rekisteröintiin, tiedotusvälineisiin ja vaalitulosten julkistamiseen liittyviä suosituksia, ei ole otettu huomioon; ottaa huomioon, että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen alustavien havaintojen mukaan Kazakstanin oikeudellinen kehys ei vielä ole sellainen, että se edistäisi kansainvälisten normien mukaisten vaalien järjestämistä;

| E. | katsoo, että yhdistymisvapauden, kokoontumisvapauden ja sananvapauden kunnioittamiseen liittyvät järjestelmälliset puutteet rajoittavat edelleen poliittista toimintaympäristöä ja todellisen poliittisen kilpailun ja poliittisen opposition puuttuessa (vuoden 2013 jälkeen ei ole rekisteröity uusia puolueita) äänestäjillä ei ole ollut aitoa valinnan mahdollisuutta; toteaa, että demokraattiset vaalit ovat poliittisten uudistusten toteuttamisen sekä vapaan ja avoimen yhteiskunnan rakentamisen kulmakivi; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että yhdistymisvapauden, kokoontumisvapauden ja sananvapauden kunnioittamiseen liittyvät järjestelmälliset puutteet rajoittavat edelleen poliittista toimintaympäristöä ja todellisen poliittisen kilpailun ja poliittisen opposition puuttuessa (vuoden 2013 jälkeen ei ole rekisteröity uusia puolueita) äänestäjillä ei ole ollut aitoa valinnan mahdollisuutta; toteaa, että demokraattiset vaalit ovat poliittisten uudistusten toteuttamisen sekä vapaan ja avoimen yhteiskunnan rakentamisen kulmakivi;

| F. | ottaa huomioon, että kaksi oppositioliikettä, Koshe Partiyasy ja Kazakstanin demokraattinen valinta, nimettiin äärijärjestöiksi ja kiellettiin salaisilla tuomioistuimen päätöksillä, joista ei voi valittaa; ottaa huomioon, että 17 Koshe Partiyasy -puolueen johtajaa on lähetetty tutkintavankeuskeskuksiin Kazakstanin rikoslain 405 ja 182 pykälän nojalla ja heitä uhkaavat pitkät vankeustuomiot; ottaa huomioon, että vangit, joita syytetään Kazakstanin demokraattinen valinta -puolueen kannattamisesta, istuvat edelleen vankilatuomiotaan; ottaa huomioon, että 26 poliittista vankia Almat Žumagulov, Aset Abišev, Kenžebek Abišev, Askhat Žeksebajev, Kairat Klyšev, Yerbol Yeskhozin, Abai Begimbetov, Asel Onlabekkyzy, Yerkin Sabanšijev, Žanat Žamalijev, Diana Baimagambetova, Noyan Rakhimžanov ja Askar Kayyrbek ovat joutuneet poliittisen vainon kohteiksi tuettuaan näitä liikkeitä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kaksi oppositioliikettä, Koshe Partiyasy ja Kazakstanin demokraattinen valinta, nimettiin äärijärjestöiksi ja kiellettiin salaisilla tuomioistuimen päätöksillä, joista ei voi valittaa; ottaa huomioon, että 17 Koshe Partiyasy -puolueen johtajaa on lähetetty tutkintavankeuskeskuksiin Kazakstanin rikoslain 405 ja 182 pykälän nojalla ja heitä uhkaavat pitkät vankeustuomiot; ottaa huomioon, että vangit, joita syytetään Kazakstanin demokraattinen valinta -puolueen kannattamisesta, istuvat edelleen vankilatuomiotaan; ottaa huomioon, että 26 poliittista vankia Almat Žumagulov, Aset Abišev, Kenžebek Abišev, Askhat Žeksebajev, Kairat Klyšev, Yerbol Yeskhozin, Abai Begimbetov, Asel Onlabekkyzy, Yerkin Sabanšijev, Žanat Žamalijev, Diana Baimagambetova, Noyan Rakhimžanov ja Askar Kayyrbek ovat joutuneet poliittisen vainon kohteiksi tuettuaan näitä liikkeitä;

| G. | ottaa huomioon, että oppositioon kuuluva rekisteröimätön demokraattinen puolue ei saanut osallistua vaaleihin, sillä viranomaiset estivät puoluetta pitämästä perustamiskokoustaan 22. helmikuuta 2020 Almatyssa; ottaa huomioon, että ilman perustamiskokousta puolue ei voi rekisteröityä; ottaa huomioon, että demokraattisen puolueen jäsenet joutuivat viranomaisten painostuksen kohteeksi ja puolueen jäseniä pidätettiin väitetyistä hallinnollisista rikkomuksista ja estettiin matkustamasta kokouspaikalle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että oppositioon kuuluva rekisteröimätön demokraattinen puolue ei saanut osallistua vaaleihin, sillä viranomaiset estivät puoluetta pitämästä perustamiskokoustaan 22. helmikuuta 2020 Almatyssa; ottaa huomioon, että ilman perustamiskokousta puolue ei voi rekisteröityä; ottaa huomioon, että demokraattisen puolueen jäsenet joutuivat viranomaisten painostuksen kohteeksi ja puolueen jäseniä pidätettiin väitetyistä hallinnollisista rikkomuksista ja estettiin matkustamasta kokouspaikalle;

| H. | ottaa huomioon, että vaalikampanjan aikana ja vaalipäivänä Kazakstanin viranomaiset yrittivät tiukentaa internetin sensuuria, katkaisivat internetyhteydet vähän väliä ja pakottivat kansalaiset asentamaan ”kansallisen tietoturvahyväksynnän”, joka mahdollistaa salatun verkkoliikenteen sieppaamisen; ottaa huomioon, että valtion harjoittama internetin valvonta on lisääntymässä, mukaan lukien yritykset rajoittaa tiedonkulkua internetin sensuroinnin ja valvonnan avulla, internetyhteyksien katkaiseminen sekä kansalaisten vaatiminen edelleen asentamaan ”kansallinen tietoturvahyväksyntä”, joka mahdollistaa internetkäyttäjien verkkoliikenteen salakuuntelun; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vaalikampanjan aikana ja vaalipäivänä Kazakstanin viranomaiset yrittivät tiukentaa internetin sensuuria, katkaisivat internetyhteydet vähän väliä ja pakottivat kansalaiset asentamaan ”kansallisen tietoturvahyväksynnän”, joka mahdollistaa salatun verkkoliikenteen sieppaamisen; ottaa huomioon, että valtion harjoittama internetin valvonta on lisääntymässä, mukaan lukien yritykset rajoittaa tiedonkulkua internetin sensuroinnin ja valvonnan avulla, internetyhteyksien katkaiseminen sekä kansalaisten vaatiminen edelleen asentamaan ”kansallinen tietoturvahyväksyntä”, joka mahdollistaa internetkäyttäjien verkkoliikenteen salakuuntelun;

| I. | ottaa huomioon, että kampanjan aikana tehtiin joukkopidätyksiä; ottaa huomioon, että vaalipäivänä viranomaiset pidättivät laittomasti vähintään 350 rauhanomaista mielenosoittajaa kymmenessä eri kaupungissa; ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset estävät rutiininomaisesti sellaisten rauhanomaisten mielenosoitusten järjestämisen, joissa suhtaudutaan kriittisesti hallituksen politiikkaan; ottaa huomioon, että rauhanomaista kokoontumista koskevassa laissa ja toukokuussa 2020 hyväksytyissä poliittisia puolueita ja vaaleja koskeviin lakeihin tehdyissä muutoksissa ei kunnioiteta Kazakstanin kansalaisten perusoikeuksia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kampanjan aikana tehtiin joukkopidätyksiä; ottaa huomioon, että vaalipäivänä viranomaiset pidättivät laittomasti vähintään 350 rauhanomaista mielenosoittajaa kymmenessä eri kaupungissa; ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset estävät rutiininomaisesti sellaisten rauhanomaisten mielenosoitusten järjestämisen, joissa suhtaudutaan kriittisesti hallituksen politiikkaan; ottaa huomioon, että rauhanomaista kokoontumista koskevassa laissa ja toukokuussa 2020 hyväksytyissä poliittisia puolueita ja vaaleja koskeviin lakeihin tehdyissä muutoksissa ei kunnioiteta Kazakstanin kansalaisten perusoikeuksia;

| J. | ottaa huomioon, että demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) rajoitettua vaalitarkkailua suorittava kansainvälinen valtuuskunta (LEOM) raportoi, että viranomaiset hankaloittivat ja haittasivat riippumattomien tarkkailijoiden työtä, kun taas hallitusta kannattavien tarkkailijoiden annettiin seurata vaaliprosessia; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksia puolustavien kansalaisjärjestöjen mukaan huomattava määrä 10. tammikuuta 2021 pidettyjä parlamenttivaaleja tarkkailemaan tulleita riippumattomia tarkkailijoita joutui pelottelun, hallinnollisten pidätysten ja sakkojen kohteeksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) rajoitettua vaalitarkkailua suorittava kansainvälinen valtuuskunta (LEOM) raportoi, että viranomaiset hankaloittivat ja haittasivat riippumattomien tarkkailijoiden työtä, kun taas hallitusta kannattavien tarkkailijoiden annettiin seurata vaaliprosessia; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksia puolustavien kansalaisjärjestöjen mukaan huomattava määrä 10. tammikuuta 2021 pidettyjä parlamenttivaaleja tarkkailemaan tulleita riippumattomia tarkkailijoita joutui pelottelun, hallinnollisten pidätysten ja sakkojen kohteeksi;

| K. | ottaa huomioon, että Kazakstanin mediaympäristöä hallitsevat valtion omistamat tai valtion tukemat tiedotusvälineet; ottaa huomioon, että tammi–heinäkuussa 2020 seitsemän toimittajaa joutui fyysisten hyökkäysten kohteeksi ja 21 toimittajaa, bloggaajaa ja aktivisteja pidätettiin, joista seitsemän kesken työntekonsa; ottaa huomioon, että vuonna 2020 viranomaiset panivat vireille yli 38 rikosasiaa toimittajia vastaan väitetyistä rikoksista, kuten väärien tietojen levittämisestä ja yllytyksestä; ottaa huomioon, että kaikki tärkeimmät kansalliset opposition sanomalehdet kiellettiin vuonna 2016 ja riippumattomia toimittajia häiritään edelleen; ottaa huomioon, että viranomaiset nostivat rikossyytteitä riippumattoman ”Uralskaya Nedelya” -sanomalehden päätoimittajaa Lukpan Akhmedyarovia vastaan hänen raportoituaan paikallisen eliitin korruptoituneesta toiminnasta ja viranomaiset ovat pahoinpidelleet ja pidättäneet Radio Free Europen / Radio Libertyn (RFE/RL) toimittajan Saniya Toiken useaan otteeseen hänen raportoituaan kattavasti rauhanomaisista mielenosoituksista ja vuoden 2021 parlamenttivaaleista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Kazakstanin mediaympäristöä hallitsevat valtion omistamat tai valtion tukemat tiedotusvälineet; ottaa huomioon, että tammi–heinäkuussa 2020 seitsemän toimittajaa joutui fyysisten hyökkäysten kohteeksi ja 21 toimittajaa, bloggaajaa ja aktivisteja pidätettiin, joista seitsemän kesken työntekonsa; ottaa huomioon, että vuonna 2020 viranomaiset panivat vireille yli 38 rikosasiaa toimittajia vastaan väitetyistä rikoksista, kuten väärien tietojen levittämisestä ja yllytyksestä; ottaa huomioon, että kaikki tärkeimmät kansalliset opposition sanomalehdet kiellettiin vuonna 2016 ja riippumattomia toimittajia häiritään edelleen; ottaa huomioon, että viranomaiset nostivat rikossyytteitä riippumattoman ”Uralskaya Nedelya” -sanomalehden päätoimittajaa Lukpan Akhmedyarovia vastaan hänen raportoituaan paikallisen eliitin korruptoituneesta toiminnasta ja viranomaiset ovat pahoinpidelleet ja pidättäneet Radio Free Europen / Radio Libertyn (RFE/RL) toimittajan Saniya Toiken useaan otteeseen hänen raportoituaan kattavasti rauhanomaisista mielenosoituksista ja vuoden 2021 parlamenttivaaleista;

| L. | ottaa huomioon, että helmikuun ja marraskuun 2020 välisenä aikana viisi oppositioaktivistia tapettiin tai kuoli epäselvissä olosuhteissa sen jälkeen, kun heihin oli kohdistettu jatkuvaa poliittista vainoa oppositiotoiminnan jälkeen, ja toteaa, että nämä olivat bloggaaja ja kidutuksen uhri Dulat Agadil, hänen 17-vuotias poikansa Zhanbolat Agadil, joka oli isänsä mielivaltaisen pidätyksen avaintodistaja, Amanbike Khairolla, Serik Orazov ja Garifulla Embergenov; ottaa huomioon, että viranomaiset eivät ole tehneet perinpohjaista avointa tutkintaa näistä kuolemista; katsoo, että on tärkeää saada oikeuden eteen ne, jotka ovat käskeneet toteuttamaan ja toteuttaneet tällaisia rikoksia, ja varmistaa, että he pidättäytyvät vainoamasta kansalaisyhteiskunnan aktivisteja ja perheenjäseniä, jotka selvittävät totuutta uhrien kohtalosta; ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset kohdistivat tukahduttamistoimia ainakin 200:aan aktivistiin, jotka osallistuivat Dulat Agadilin muistoseremoniaan tai järjestivät varainhankintaa hänen perheelleen ja muiden poliittisten vankien perheille; ottaa huomioon, että 57:ää heistä on syytetty ”ekstremismistä” ja yksi syytetyistä on kolmen lapsen äiti Dametkan Aspandiyarova, joka on tällä hetkellä kotiarestissa ja jota uhkaa jopa 12 vuoden vankilatuomio ekstremismisyytteistä, jotka hän sai järjestettyään varainkeruukampanjan Dulat Agadilin perheen tukemiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että helmikuun ja marraskuun 2020 välisenä aikana viisi oppositioaktivistia tapettiin tai kuoli epäselvissä olosuhteissa sen jälkeen, kun heihin oli kohdistettu jatkuvaa poliittista vainoa oppositiotoiminnan jälkeen, ja toteaa, että nämä olivat bloggaaja ja kidutuksen uhri Dulat Agadil, hänen 17-vuotias poikansa Zhanbolat Agadil, joka oli isänsä mielivaltaisen pidätyksen avaintodistaja, Amanbike Khairolla, Serik Orazov ja Garifulla Embergenov; ottaa huomioon, että viranomaiset eivät ole tehneet perinpohjaista avointa tutkintaa näistä kuolemista; katsoo, että on tärkeää saada oikeuden eteen ne, jotka ovat käskeneet toteuttamaan ja toteuttaneet tällaisia rikoksia, ja varmistaa, että he pidättäytyvät vainoamasta kansalaisyhteiskunnan aktivisteja ja perheenjäseniä, jotka selvittävät totuutta uhrien kohtalosta; ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset kohdistivat tukahduttamistoimia ainakin 200:aan aktivistiin, jotka osallistuivat Dulat Agadilin muistoseremoniaan tai järjestivät varainhankintaa hänen perheelleen ja muiden poliittisten vankien perheille; ottaa huomioon, että 57:ää heistä on syytetty ”ekstremismistä” ja yksi syytetyistä on kolmen lapsen äiti Dametkan Aspandiyarova, joka on tällä hetkellä kotiarestissa ja jota uhkaa jopa 12 vuoden vankilatuomio ekstremismisyytteistä, jotka hän sai järjestettyään varainkeruukampanjan Dulat Agadilin perheen tukemiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että Kazakstanin vankiloissa on yleisesti käytetty kidutusta ja pahoinpitelyä, ja ”Kidutuksen vastainen koalitio” raportoi vuosittain vähintään 200 kidutustapauksesta; ottaa huomioon, että tällaisiin väärinkäytöksiin syyllistyneet ovat jääneet rankaisematta, mutta vankilayhdyskunnat ovat vieneet oikeuteen ihmisoikeusaktivisti Elena Semenovan hänen paljastettuaan sosiaalisessa mediassa kidutuksen käytön Kazakstanin vankeinhoitojärjestelmässä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Kazakstanin vankiloissa on yleisesti käytetty kidutusta ja pahoinpitelyä, ja ”Kidutuksen vastainen koalitio” raportoi vuosittain vähintään 200 kidutustapauksesta; ottaa huomioon, että tällaisiin väärinkäytöksiin syyllistyneet ovat jääneet rankaisematta, mutta vankilayhdyskunnat ovat vieneet oikeuteen ihmisoikeusaktivisti Elena Semenovan hänen paljastettuaan sosiaalisessa mediassa kidutuksen käytön Kazakstanin vankeinhoitojärjestelmässä;

| N. | ottaa huomioon, että huolimatta YK:n erityisraportoijan (5), Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen ja Euroopan unionin vetoomuksista, jotka koskevat ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä ja suojelua terrorismia torjuttaessa, Kazakstanin viranomaiset väärinkäyttävät epämääräisiä ja liian laajoja ekstremismilakeja opposition ja ihmisoikeuksien puolustajien vainoamiseen; ottaa huomioon, että tämän lain seurauksena 22. lokakuuta 2020 alkaen, jolloin viranomaiset ilmoittivat vaalien ajankohdasta, poliittisin perustein vireille pantujen rikosasioiden määrä on kaksinkertaistunut 99:ään ja niissä on kyse ”ekstremismisyytteistä”; ottaa huomioon, että 69 heistä on vaarassa joutua pidätetyiksi välittömästi, kuten aktivisti Gulzipa Dzhaukerova, ja että 11 aktivistia asetettiin kotiarestiin tekaistujen ekstremismisyytteiden perusteella; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että huolimatta YK:n erityisraportoijan (5), Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen ja Euroopan unionin vetoomuksista, jotka koskevat ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä ja suojelua terrorismia torjuttaessa, Kazakstanin viranomaiset väärinkäyttävät epämääräisiä ja liian laajoja ekstremismilakeja opposition ja ihmisoikeuksien puolustajien vainoamiseen; ottaa huomioon, että tämän lain seurauksena 22. lokakuuta 2020 alkaen, jolloin viranomaiset ilmoittivat vaalien ajankohdasta, poliittisin perustein vireille pantujen rikosasioiden määrä on kaksinkertaistunut 99:ään ja niissä on kyse ”ekstremismisyytteistä”; ottaa huomioon, että 69 heistä on vaarassa joutua pidätetyiksi välittömästi, kuten aktivisti Gulzipa Dzhaukerova, ja että 11 aktivistia asetettiin kotiarestiin tekaistujen ekstremismisyytteiden perusteella;

| O. | ottaa huomioon, että useille riippumattomille ihmisoikeuksia puolustaville kansalaisjärjestöille, joista voidaan mainita esimerkiksi ECHO, Erkindik Kanaty, Kazakstanin kansainvälinen ihmisoikeus- ja oikeusvaltiotoimisto ja International Legal Initiative, on viime aikoina määrätty ankaria sakkoja ja ne on määrätty keskeyttämään työnsä jopa kolmeksi kuukaudeksi 25. tammikuuta 2020 alkaen epäselvillä oikeudellisilla perusteilla; ottaa huomioon, että valvontatoimia toteuttaessaan viranomaiset ahdistelevat ja jopa nostavat rikossyytteitä ihmisoikeuksien puolustajia vastaan ja esimerkkitapauksina tästä voidaan mainita Sholpan Dzhanzakova, Anna Shukeyeva, Raigul Sadyrbayeva, Aizhan Izmakova, Daniyar Khassenov, Altynai Tuksikova, Dana Zhanay, Nazym Serikpekova, Alma Nurusheva, Abaibek Sultanov, Zukhra Nariman, Ulbolsyn Turdiyeva, Aliya Zhakupova, Roza Musayeva ja Barlyk Mendygaziyev; ottaa huomioon, että loka–marraskuussa 2020 ainakin 15 järjestölle ilmoitettiin, että ne olivat rikkoneet hallinnollisia rikkomuksia koskevan lain 460-1 pykälää, sillä ne eivät muka olleet ilmoittaneet viranomaisille asianmukaisesti saamastaan ulkomaisesta rahoituksesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että useille riippumattomille ihmisoikeuksia puolustaville kansalaisjärjestöille, joista voidaan mainita esimerkiksi ECHO, Erkindik Kanaty, Kazakstanin kansainvälinen ihmisoikeus- ja oikeusvaltiotoimisto ja International Legal Initiative, on viime aikoina määrätty ankaria sakkoja ja ne on määrätty keskeyttämään työnsä jopa kolmeksi kuukaudeksi 25. tammikuuta 2020 alkaen epäselvillä oikeudellisilla perusteilla; ottaa huomioon, että valvontatoimia toteuttaessaan viranomaiset ahdistelevat ja jopa nostavat rikossyytteitä ihmisoikeuksien puolustajia vastaan ja esimerkkitapauksina tästä voidaan mainita Sholpan Dzhanzakova, Anna Shukeyeva, Raigul Sadyrbayeva, Aizhan Izmakova, Daniyar Khassenov, Altynai Tuksikova, Dana Zhanay, Nazym Serikpekova, Alma Nurusheva, Abaibek Sultanov, Zukhra Nariman, Ulbolsyn Turdiyeva, Aliya Zhakupova, Roza Musayeva ja Barlyk Mendygaziyev; ottaa huomioon, että loka–marraskuussa 2020 ainakin 15 järjestölle ilmoitettiin, että ne olivat rikkoneet hallinnollisia rikkomuksia koskevan lain 460-1 pykälää, sillä ne eivät muka olleet ilmoittaneet viranomaisille asianmukaisesti saamastaan ulkomaisesta rahoituksesta;

| P. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 112 yksityishenkilöä, kolme hyväntekeväisyysjärjestöä ja yksi kaupallinen yhtiö on tuomittu uskonnon- tai vakaumuksenvapauden harjoittamisesta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 112 yksityishenkilöä, kolme hyväntekeväisyysjärjestöä ja yksi kaupallinen yhtiö on tuomittu uskonnon- tai vakaumuksenvapauden harjoittamisesta;

| Q. | ottaa huomioon, että Kazakstanissa hallitsevan eliitin keskuudessa esiintyy laajalle levinnyttä korruptiota, mistä on osoituksena se, että maa on Transparency Internationalin vuoden 2020 korruptioindeksissä sijalla 94 ja haittaa ihmisoikeuksia, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja sosioekonomista kehitystä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Kazakstanissa hallitsevan eliitin keskuudessa esiintyy laajalle levinnyttä korruptiota, mistä on osoituksena se, että maa on Transparency Internationalin vuoden 2020 korruptioindeksissä sijalla 94 ja haittaa ihmisoikeuksia, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja sosioekonomista kehitystä;

| R. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian keskellä hallitus väärinkäytti pandemiarajoituksiaan tekosyynä kansalaisyhteiskunnan, ihmisoikeusaktivistien, opposition edustajien ja lääkintäalan työntekijöiden poliittisen tukahduttamisen tehostamiselle, koska nämä tuomitsivat hallituksen epäonnistuneen epidemian hillitsemisessä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian keskellä hallitus väärinkäytti pandemiarajoituksiaan tekosyynä kansalaisyhteiskunnan, ihmisoikeusaktivistien, opposition edustajien ja lääkintäalan työntekijöiden poliittisen tukahduttamisen tehostamiselle, koska nämä tuomitsivat hallituksen epäonnistuneen epidemian hillitsemisessä;

| S. | ottaa huomioon, että 21. tammikuuta 2021 Murager Alimuly ja Kaisha Akankyzy, jotka ovat etnisiä kazakkeja ja jotka pakenivat Kiinasta pelätessään joutuvansa vangeiksi keskitysleireille, joutuivat tuntemattomien hyökkääjien puukottamiksi, ja katsoo tämän vuoksi, että jatkuviin etnisiin jännitteisiin Kazakstanin eteläosissa on kiinnitettävä riittävästi huomiota; ottaa huomioon, että väkivaltaiset etniset yhteenotot jatkuvat Kazakstanissa ja erityisesti maan eteläosissa, missä kazakkien ja dungaanien välisissä yhteenotoissa helmikuussa 2020 kuoli 11 ihmistä, loukkaantui kymmeniä ja yli 23 000 ihmistä, joista suurin osa oli dungaaneja, joutui jättämään kotinsa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että 21. tammikuuta 2021 Murager Alimuly ja Kaisha Akankyzy, jotka ovat etnisiä kazakkeja ja jotka pakenivat Kiinasta pelätessään joutuvansa vangeiksi keskitysleireille, joutuivat tuntemattomien hyökkääjien puukottamiksi, ja katsoo tämän vuoksi, että jatkuviin etnisiin jännitteisiin Kazakstanin eteläosissa on kiinnitettävä riittävästi huomiota; ottaa huomioon, että väkivaltaiset etniset yhteenotot jatkuvat Kazakstanissa ja erityisesti maan eteläosissa, missä kazakkien ja dungaanien välisissä yhteenotoissa helmikuussa 2020 kuoli 11 ihmistä, loukkaantui kymmeniä ja yli 23 000 ihmistä, joista suurin osa oli dungaaneja, joutui jättämään kotinsa;

| T. | ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset väärinkäyttävät rikosasioissa tehtävä kansainvälistä yhteistyötä koskevia mekanismeja, esimerkiksi Interpolin julkaisemia kansainvälisiä etsintäkuulutuksia sekä keskinäistä oikeusapua rikosasioissa, syytteiden nostamiseen Belgiassa asuvaa poliittista pakolaista, asianajajaa ja ihmisoikeuksien puolustajaa Bota Jardemalieta vastaan ja tätä koskevien asiakirjojen takavarikoimiseen; ottaa huomioon, että Ranskan kansallinen turvapaikka-asioiden tuomioistuin myönsi 29. syyskuuta 2020 turvapaikan Kazakstanin demokraattinen valinta -puolueen perustajalle Mukhtar Ablyazoville, jonka kazakstanilainen tuomioistuin oli tuominnut poissaolevana elinkautiseen rikkoen tämän oikeutta puolustukseen, ja panee merkille Kazakstanin rangaistuslaitoksen systeemisen ja poliittisen luonteen sekä siviili- ja rikosasioiden oikeudenkäyntien väärinkäytön; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset väärinkäyttävät rikosasioissa tehtävä kansainvälistä yhteistyötä koskevia mekanismeja, esimerkiksi Interpolin julkaisemia kansainvälisiä etsintäkuulutuksia sekä keskinäistä oikeusapua rikosasioissa, syytteiden nostamiseen Belgiassa asuvaa poliittista pakolaista, asianajajaa ja ihmisoikeuksien puolustajaa Bota Jardemalieta vastaan ja tätä koskevien asiakirjojen takavarikoimiseen; ottaa huomioon, että Ranskan kansallinen turvapaikka-asioiden tuomioistuin myönsi 29. syyskuuta 2020 turvapaikan Kazakstanin demokraattinen valinta -puolueen perustajalle Mukhtar Ablyazoville, jonka kazakstanilainen tuomioistuin oli tuominnut poissaolevana elinkautiseen rikkoen tämän oikeutta puolustukseen, ja panee merkille Kazakstanin rangaistuslaitoksen systeemisen ja poliittisen luonteen sekä siviili- ja rikosasioiden oikeudenkäyntien väärinkäytön;

| U. | ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset ottavat edelleen kohteekseen riippumattomia ammattiyhdistyksiä ja ammattiyhdistysaktivisteja; ottaa huomioon, että vuonna 2020 ammattiyhdistyslakia muutettiin poistamalla ammattiliittoon kuulumista ja kaksivaiheista rekisteröintiä koskevat vaatimukset; ottaa huomioon, että tästä muutoksesta huolimatta Shymkentin kaupungin hallinto luopui polttoaine- ja energiateollisuuden työntekijöiden ammattiliittoa (ITUFEW) vastaan nostamistaan kanteista todeten, että väitteet olivat perusteettomia eikä säännöksiä ole enää olemassa tai niitä ei sovelleta kyseiseen ammattiliittoon; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Kazakstanin viranomaiset ottavat edelleen kohteekseen riippumattomia ammattiyhdistyksiä ja ammattiyhdistysaktivisteja; ottaa huomioon, että vuonna 2020 ammattiyhdistyslakia muutettiin poistamalla ammattiliittoon kuulumista ja kaksivaiheista rekisteröintiä koskevat vaatimukset; ottaa huomioon, että tästä muutoksesta huolimatta Shymkentin kaupungin hallinto luopui polttoaine- ja energiateollisuuden työntekijöiden ammattiliittoa (ITUFEW) vastaan nostamistaan kanteista todeten, että väitteet olivat perusteettomia eikä säännöksiä ole enää olemassa tai niitä ei sovelleta kyseiseen ammattiliittoon;

| V. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on edelleen ongelma Kazakstanissa; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen mukaan kaikesta naisiin kohdistuvasta väkivallasta ei raportoida ja että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevissa tapauksissa sekä seksuaalista häirintää koskevissa tapauksissa nostetaan vain vähän syytteitä; ottaa huomioon, että YK:n mukaan covid-19 on luonut uuden esteen tyttöjen yhtäläisille tiedonsaanti- ja koulutusmahdollisuuksille; ottaa huomioon, että uhreilla ei ole riittävää suojelua ja että oikeus- ja poliisiviranomaisia ja palveluntarjoajia ei ole koulutettu tunnistamaan ja ehkäisemään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja reagoimaan siihen; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on edelleen ongelma Kazakstanissa; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen mukaan kaikesta naisiin kohdistuvasta väkivallasta ei raportoida ja että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevissa tapauksissa sekä seksuaalista häirintää koskevissa tapauksissa nostetaan vain vähän syytteitä; ottaa huomioon, että YK:n mukaan covid-19 on luonut uuden esteen tyttöjen yhtäläisille tiedonsaanti- ja koulutusmahdollisuuksille; ottaa huomioon, että uhreilla ei ole riittävää suojelua ja että oikeus- ja poliisiviranomaisia ja palveluntarjoajia ei ole koulutettu tunnistamaan ja ehkäisemään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja reagoimaan siihen;

| W. | toteaa, että hlbti-henkilöt kohtaavat Kazakstanissa oikeudellisia haasteita ja syrjintää; ottaa huomioon, että Kazakstanin parlamentti hyväksyi kesäkuussa 2020 syrjiviä muutoksia uuteen terveyssäännöstöön, jolla säännellään transihmisten terveydenhuoltoon liittyviä näkökohtia; ottaa huomioon, että prosessi sukupuoli-identiteetin muuttamiseksi Kazakstanissa on edelleen invasiivinen ja nöyryyttävä; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että hlbti-henkilöt kohtaavat Kazakstanissa oikeudellisia haasteita ja syrjintää; ottaa huomioon, että Kazakstanin parlamentti hyväksyi kesäkuussa 2020 syrjiviä muutoksia uuteen terveyssäännöstöön, jolla säännellään transihmisten terveydenhuoltoon liittyviä näkökohtia; ottaa huomioon, että prosessi sukupuoli-identiteetin muuttamiseksi Kazakstanissa on edelleen invasiivinen ja nöyryyttävä;

| 1. | kehottaa Kazakstanin hallitusta toimimaan kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti ja kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, joihin viitataan tehostetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 1, 4, 5 ja 235 artiklassa; kehottaa Kazakstanin viranomaisia toimimaan kansainvälisten normien mukaisesti, mitä tulee vaalien järjestämisen oikeudellisen kehyksen noudattamiseen, ja ottamaan huomioon demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston suositukset, mukaan lukien suositukset, jotka koskevat perustuslaillisesti taattuja perusvapauksia, kansalaisyhteiskunnan osallistumista, poliittista moniarvoisuutta, vaalihallinnon puolueettomuutta, äänioikeutta, vaalikelpoisuutta, äänestäjien rekisteröintiä, tiedotusvälineitä ja vaalitulosten julkistamista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Kazakstanin hallitusta luopumaan poliittisin perustein nostetuista syytteistä ja lopettamaan kaikenlaiset mielivaltaiset pidätykset, kostotoimet ja häirinnän ihmisoikeusaktivisteja, uskonnollisia järjestöjä, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, ammattiyhdistyksiä, toimittajia ja poliittisen opposition liikkeitä vastaan sekä antamaan ihmisille mahdollisuuden ilmaista vapaasti poliittisia, uskonnollisia ja muita näkemyksiään; kehottaa hallitusta tämän vapauden takaamiseksi muuttamaan rauhanomaista kokoontumista koskevaa uutta lakia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Kazakstanin hallitusta vapauttamaan välittömästi ja kuntouttamaan kaikki poliittiset vangit, erityisesti seuraavat: Almat Žumagulov, Aron Atabek, Nurgul Kaluova, Saltanat Kusmankyzy, Daryn Khassenov, Ulasbek Akhmetov, Kenžebek Abišev, Yerzhan Yelshibayev, Aset Abišev, Igor Chuprina, Ruslan Ginatullin, Askhat Žeksebajev, Kairat Klyšev, Yerbol Yeskhozin, Abai Begimbetov, Asel Onlabekkyzy, Yerkin Sabanšijev, Žanat Žamalijev, Diana Baimagambetova, Noyan Rakhimžanov ja Askar Kayyrbek, ja perumaan viipymättä kansalaisyhteiskunnan ja opposition aktivisteille, sosiaalisen median käyttäjille ja rauhanomaisille mielenosoittajille määrätyt tutkintavankeudet, kotiarestit sekä vapauden rajoitukset; kehottaa Kazakstanin hallitusta tarkastelemaan uudelleen entisten poliittisten vankien ja kidutuksen uhrien Iskander Yerimbetovin, Maks Bokajevin ja Mukhtar Dzhakiševin tapauksia ja maksamaan heille korvauksia mielivaltaista vangitsemista käsittelevän YK:n työryhmän ja YK:n ihmisoikeuskomitean suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti Kazakstanin hallituksen toteuttamiin toimiin lopettaa poliittisin perustein vireille pannut asiat ihmisoikeuksien puolustajia Daniyar Khassenovia ja Abaibek Sultanovia vastaan, mutta on huolissaan uuden rikosasian vireillepanosta jälkimmäistä vastaan tekaistujen ekstremismisyytteiden perusteella; kehottaa Kazakstanin hallitusta perumaan kaikki poliittisin perustein nostetut syytteet hyväntekijä Barlyk Mendygazijevia vastaan ja lopettamaan hänen perheenjäsentensä ja entisten liittolaistensa poliittisen vainon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee ääriliikkeiden vastaisen lainsäädännön väärinkäytön rauhanomaisten oppositioliikkeiden Kazakstanin demokraattinen valinta- (DCK) ja Koshe Partiyasy -puolueiden kannattajia vastaan ja kehottaa viranomaisia sallimaan poliittisen moniarvoisuuden ja kilpailun; kehottaa Kazakstanin hallitusta panemaan täytäntöön Euroopan parlamentin, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä ja suojelua terrorismia torjuttaessa käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen suositukset, joissa tuomitaan ääriliikkeiden vastaisten lakien mielivaltainen soveltaminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Kazakstania toteuttamaan uudistuksia, joilla pyritään edistämään maan nykyaikaistamista, demokratiaa ja vakautta, ja tehostamaan toimia Kazakstanin poliittisen järjestelmän uudistamiseksi, jotta voidaan kehittää parlamentaarista ja monipuoluejärjestelmää, sekä laajentamaan kansalaisvaikuttamista; panee merkille uudistuksia käsittelevän korkeimman tuomarineuvoston perustamisen ja panee merkille Kazakstanin viranomaisten ilmoituksen uudistusten uudesta vaiheesta erityisesti lainvalvonnan, oikeusjärjestelmän ja ihmisoikeuksien priorisoinnin osalta; korostaa, että on tärkeää jatkaa tätä prosessia, mukaan lukien vaalilain muutokset ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) suositusten täysimääräinen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Kazakstanin viranomaisia lopettamaan rikoslainsäädännön käyttämisen aktivisteja, bloggaajia, toimittajia ja muita vastaan heidän käyttäessään oikeuttaan sananvapauteen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää myönteisenä Kazakstanin viranomaisten 3. helmikuuta 2021 ilmoittamaa päätöstä peruuttaa sakot ja sallia kansalaisjärjestöjen jatkaa toimintaansa; vaatii, että Max Bokajeville määrätty kolmen vuoden aktivismikielto kumotaan ja että hänen sallitaan jatkaa tärkeää työtään; kehottaa Kazakstanin viranomaisia lopettamaan taloudellista raportointia koskevien järjestelmien väärinkäytön ihmisoikeusryhmien painostamiseen, luopumaan perusteettomista syytteistä raportointia koskevien väitettyjen rikkomusten vuoksi kohteeksi otettuja ryhmiä vastaan, saattamaan ulkomaisista tuloista ilmoittamista koskevan lainsäädännön ja käytännöt kansainvälisten normien mukaisiksi muun muassa kumoamalla hallinnollisia rikkomuksia koskevan lain 460-1 ja 460-2 pykälän ja suojelemaan ja helpottamaan sen sijaan kansalaisyhteiskunnan tärkeää työtä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vahvistaa vakaan uskonsa siihen, että riippumattomien kansalaisjärjestöjen vainoaminen perusteettomilla verotarkastuksilla ja ihmisoikeuksien puolustajien ja ihmisoikeusliikkeiden, joista voidaan mainita Bostandyq Kz, Femina Virtute, Veritas, 405 ja Elimay, sekä kansalaisyhteiskunnan aktivistien ahdistelu hallinnollisilla pidätyksillä, sakoilla ja rikossyytteillä paitsi haittaavat viranomaisten jo toteuttamia uudistuspyrkimyksiä myös vahingoittavat Kazakstanin kansainvälistä mainetta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana tiedotusvälineiden vapauden huolestuttavaa tilaa maassa ja kehottaa Kazakstanin hallitusta tarjoamaan vapaan ja turvallisen ympäristön riippumattomille toimittajille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Kazakstanin hallitusta sallimaan riippumattomien ammattiliittojen rekisteröitymisen ja toiminnan Kazakstanin ratifioimien kansainvälisten työnormien mukaisesti ilman minkäänlaista puuttumista tai häirintää; pitää erittäin valitettavana, että Shymkentissä sijaitseva taloustuomioistuin keskeytti 5. helmikuuta 2021 polttoaine- ja energiateollisuuden työntekijöiden ammattiliiton (ITUFEW) toiminnan kuuden kuukauden ajaksi, koska väitettiin, ettei se ollut rekisteröitynyt ammattiyhdistyslain mukaisesti; kannustaa Kazakstanin hallitusta panemaan mielekkäällä tavalla täytäntöön ammattiyhdistyslain, sellaisena kuin se on muutettuna toukokuussa 2020; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee huolestuneena merkille hyväntekeväisyysjärjestöjä koskevan uuden lakiehdotuksen, jossa säädetään kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskevista lisäsääntelytoimista ja joka on suoraan ristiriidassa hyväntekeväisyystyön logiikan ja parhaiden käytäntöjen kanssa, sekä äskettäisen aloitteen perustaa hallituksen alaisuuteen lahjoittajajärjestöjen yhdistys, sillä tätä saatetaan väärinkäyttää lahjoittajajärjestöjen valvontaan, mikä rajoittaa entisestään niiden riippumattomuutta ja omistajuutta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille, että sen jälkeen, kun Kazakstan vuonna 2008 ratifioi YK:n yleissopimuksen lisäpöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta, se on parantanut merkittävästi kansallista lainsäädäntöään, joka koskee ihmiskauppaan liittyviä syytetoimia ja ihmiskaupan uhrien suojelua; toteaa kuitenkin, että Kazakstanilla on vielä useita haasteita, jotka sen on ratkaistava ihmiskaupan lopettamiseksi, ja nämä liittyvät sekä uhrien tukemiseen että hyväksikäyttäjien syytteeseenpanoon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa viranomaisia torjumaan kaikenlaista naisiin kohdistuvaa väkivaltaa muun muassa varmistamalla tehokkaat ja helposti saatavilla olevat ilmoituskanavat ja suojelutoimenpiteet, joissa otetaan huomioon uhrien tarpeet ja luottamuksellisuus; vaatii lopettamaan rankaisemattomuuden ja ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että rikoksiin syyllistyneille määrätään asianmukaiset rikosoikeudelliset seuraamukset, myös perheväkivaltatapauksissa; kehottaa Kazakstanin viranomaisia kriminalisoimaan perheväkivallan silloinkin, kun tämä on ainoa syyteperuste, ja varmistamaan rikoksiin syyllistyneille määrättävät rikosoikeudelliset seuraamukset; kehottaa Kazakstanin viranomaisia pitämään perheväkivallasta selvinneille tarkoitettuja turvakoteja ja palveluja ”keskeisinä palveluina” ja helpottamaan kaikkien naisten ja tyttöjen pääsyä niihin myös koronaviruskriisin aikana; kehottaa Kazakstania allekirjoittamaan ja ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vaatii, että hlbti-yhteisön oikeuksia on kunnioitettava täysimääräisesti; kehottaa Kazakstanin hallitusta takaamaan hlbti-yhteisöön kohdistuvan syrjinnän vastaisen periaatteen muun muassa kieltämällä lailla sukupuoli-identiteettiin tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän; kehottaa antamaan asianmukaista koulutusta oikeus- ja poliisiviranomaisille sekä palveluntarjoajille, jotta varmistetaan, että hlbti-ihmiset saavat asianmukaista hoitoa ja suojelua; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa Kazakstanin hallitusta varmistamaan Kiinan keskitysleireiltä paenneiden etnisten kazakkien ja muiden vähemmistöryhmien turvallisuuden muun muassa myöntämällä Murager Alimulylle ja Kaisha Akankyzylle pysyvän pakolaisaseman ja kiinnittämään riittävästi huomiota jatkuviin etnisiin jännitteisiin maan eteläosissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa Kazakstanin viranomaisia pidättäytymään väärinkäyttämästä rikosasioissa tehtävän yhteistyön mekanismeja, esimerkiksi Interpolin julkaisemia kansainvälisiä etsintäkuulutuksia sekä keskinäistä oikeusapua rikosasioissa, siihen, että ne nostavat syytteitä hallitusta vastustavia ulkomailla oleskelevia henkilöitä vastaan ja hankkivat pääsyn luottamuksellisiin tietoihin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee tyytyväisenä merkille, että Kazakstan on poistanut kuolemanrangaistuksen kaikkien rikosten osalta ratifioidessaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen toisen valinnaisen pöytäkirjan 2. tammikuuta 2021, jolloin siitä tuli sopimuksen 88. osapuoli; kehottaa Kazakstanin hallitusta noudattamaan sitoutumistaan siihen, että kidutukseen sovelletaan nollatoleranssia, ja varmistamaan, että kaikki kidutusta koskevat väitteet tutkitaan perusteellisesti ja syylliset saatetaan oikeuden eteen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa Kazakstanin hallitusta kitkemään kidutuksen ja huonon kohtelun vankiloista, kunnioittamaan vankien oikeuksia ja varmistamaan asianmukaiset elinolot, hygienian ja turvallisen ympäristön covid-19:n aiheuttamia uhkia ajatellen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa Kazakstania ottamaan käyttöön asianmukaiset suojatoimet henkilötietoja varten ja vahvistamaan tietosuojalainsäädäntöä sekä rajoittamaan invasiivisen digitaalisen valvontateknologian käyttöä ja ottamaan käyttöön sääntelykehyksen, jossa kielletään selvästi mielivaltainen ja laiton digitaalinen valvonta, kasvojentunnistus mukaan luettuna, ihmisoikeuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita esimerkiksi huippukokouksissa ja muissa korkean tason kokouksissa, monenvälisillä foorumeilla ja paikallisten edustustojen välityksellä tukemaan voimakkaasti kansalaisyhteiskuntaa, toteuttamaan lisätoimenpiteitä tuen antamiseksi Kazakstanin kansalaisyhteiskunnalle komission kautta, esimerkiksi laajentamaan rahoitusjärjestelyt sellaisiin kansalaisjärjestöihin, jotka edistävät ihmisoikeuksia, demokraattisia arvoja, oikeusvaltiota ja perusvapauksia Kazakstanissa, erityisesti ihmisoikeuksien puolustajiin, ja vahvistamaan ihmisten välisiä yhteyksiä Kazakstanin kansalaisten kanssa; korostaa, että Kazakstanille myönnettävä rahoitustuki olisi suunnattava kansalaisyhteiskunnan ja poliittisen vainon uhrien tukemiseen eikä autoritaarisen hallinnon tukemiseen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kannustaa EU:n Kazakstanin-edustustoa edistämään yhteistyötään kansalaisyhteiskunnan paikallisten jäsenten kanssa järjestämällä säännöllisiä kokouksia ja ottamalla näiden suositukset esille virallisissa kokouksissa Kazakstanin hallituksen virkamiesten kanssa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vaatii EU:n Kazakstanin-edustustoa seuraamaan parhaillaan jatkuvia ihmisoikeusloukkauksia ja ottamaan julkisesti kantaa rikkomuksiin, tarjoamaan apua poliittisten syytteiden uhreille ja vangituille aktivisteille osallistumalla hallituksen arvostelijoiden ja ihmisoikeuksien puolustajien oikeudenkäynteihin ja pyytämällä päästä vankiloihin vierailulle sekä reagoimaan nopeasti ja päättäväisesti kaikkiin tapahtumiin, jotka ovat oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja ihmisoikeuksien periaatteiden vastaisia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa äskettäin hyväksytystä EU:n maailmanlaajuisesta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä, jonka avulla EU voi kohdistaa toimenpiteitä vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneisiin kaikkialla maailmassa ja joka Kazakstanin tapauksessa mahdollistaisi kohdistamisen vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin osallistuneisiin tai niihin yhdistettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita harkitsemaan kohdennettujen seuraamusten määräämistä ihmisoikeusloukkauksista vastuussa oleville henkilöille; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pyytää, että ihmisoikeudet asetetaan EU:n Keski-Aasian kanssa tekemän yhteistyön kärkeen; korostaa, että tehostetussa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa kaavailtujen syvempien poliittisten ja taloudellisten suhteiden EU:n kanssa on perustuttava yhteisiin arvoihin ja niiden on vastattava Kazakstanin aktiivista ja konkreettista sitoutumista demokraattisiin uudistuksiin, jotka juontuvat sen kansainvälisistä velvoitteista ja sitoumuksista; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tekemään tehostetusta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta kattavan arvioinnin viimeaikaisen kehityksen ja kauppapolitiikan uudelleentarkastelun tulosten perusteella; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n Keski-Aasian erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kazakstanin presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 83.

(2)  EUVL C 45, 5.2.2016, s. 85.

(3)  EUVL C 251 E, 31.8.2013, s. 93.

(4)  EUVL C 224 E, 19.8.2010, s. 30.

(5)  Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä ja suojelua terrorismia torjuttaessa käsittelevä YK:n erityisraportoija.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/154 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/154

---

P9_TA(2021)0057

Ugandan poliittinen tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 Ugandan poliittisesta tilanteesta (2021/2545(RSP))

(2021/C 465/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ugandasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ugandasta,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 20. tammikuuta 2021 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman Ugandan vaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 20. tammikuuta 2021 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman Ugandan vaaleista,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan 12. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman Ugandan tulevista yleisvaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan 12. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman Ugandan tulevista yleisvaaleista,

| — | ottaa huomioon EU:n suurlähettilään Attilio Pacificin 12. tammikuuta 2021 antamat lausumat kansalaisjärjestöjen pankkitilien jäädyttämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suurlähettilään Attilio Pacificin 12. tammikuuta 2021 antamat lausumat kansalaisjärjestöjen pankkitilien jäädyttämisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin Ugandan-edustuston yhdessä Itävallan, Belgian, Tanskan, Ranskan, Saksan Irlannin, Italian, Alankomaiden, Ruotsin, Islannin ja Norjan diplomaattisten edustustojen kanssa 26. marraskuuta 2020 antaman yhteisen paikallisen julkilausuman äskettäisestä vaaleihin liittyvästä väkivallasta Ugandassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin Ugandan-edustuston yhdessä Itävallan, Belgian, Tanskan, Ranskan, Saksan Irlannin, Italian, Alankomaiden, Ruotsin, Islannin ja Norjan diplomaattisten edustustojen kanssa 26. marraskuuta 2020 antaman yhteisen paikallisen julkilausuman äskettäisestä vaaleihin liittyvästä väkivallasta Ugandassa,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 8. tammikuuta 2021 antaman lehdistötiedotteen Ugandasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 8. tammikuuta 2021 antaman lehdistötiedotteen Ugandasta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusasiantuntijoiden 29. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman otsikolla Uganda: YK:n asiantuntijat vakavasti huolissaan tukahduttamistoimista vaalien yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusasiantuntijoiden 29. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman otsikolla Uganda: YK:n asiantuntijat vakavasti huolissaan tukahduttamistoimista vaalien yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka allekirjoittajiin Uganda kuuluu, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka allekirjoittajiin Uganda kuuluu,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 hyväksytyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Uganda ratifioi 21. kesäkuuta 1995, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 hyväksytyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Uganda ratifioi 21. kesäkuuta 1995,

| — | ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1981 hyväksytyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1981 hyväksytyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 hyväksytyn Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 hyväksytyn Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta;

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuoden 1995 Ugandan tasavallan perustuslain, jota muutettiin vuonna 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1995 Ugandan tasavallan perustuslain, jota muutettiin vuonna 2005,

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (1) ja erityisesti sen syrjimättömyyttä koskevan 8 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (1) ja erityisesti sen syrjimättömyyttä koskevan 8 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon yhteisen EU–Afrikka-strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen EU–Afrikka-strategian,

| — | ottaa huomioon EU:n Ugandaan lähettämän vaalitarkkailuvaltuuskunnan 18. helmikuuta 2016 antaman loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Ugandaan lähettämän vaalitarkkailuvaltuuskunnan 18. helmikuuta 2016 antaman loppuraportin,

| — | ottaa huomioon Partners for Democracy and Governance Groupin (PDG) 23. joulukuuta 2020 antaman yhteisen paikallisen julkilausuman ihmisoikeusaktivistien pidättämisestä Ugandassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Partners for Democracy and Governance Groupin (PDG) 23. joulukuuta 2020 antaman yhteisen paikallisen julkilausuman ihmisoikeusaktivistien pidättämisestä Ugandassa,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja siihen sisältyvät kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja siihen sisältyvät kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon yhdenteentoista kehitysrahastoon sisältyvän Ugandaa koskevan maaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenteentoista kehitysrahastoon sisältyvän Ugandaa koskevan maaohjelman,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 14. tammikuuta 2021 ugandalaiset äänestäjät menivät uurnille valitsemaan presidenttiä ja parlamentin jäseniä, että vaalien aikana esitettiin kuohuttavia kertomuksia säännönvastaisuuksista ja että 16. tammikuuta 2021 keskusvaalilautakunta julisti presidentti Yoweri Musevenin, joka on ollut virassa 35 vuotta, voittajaksi ja valituksi kuudennelle kaudelle 59 prosentilla äänistä, kun opposition johtaja Robert Kyagulanyi Ssentamu, joka tunnetaan myös nimellä Bobi Wine, sai 35 prosenttia äänistä; ottaa huomioon, että vaalien tuloksia oli vaikea varmistaa, koska keskusvaalilautakunta ei noudattanut etukäteen määriteltyä ääntenlaskentaa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 14. tammikuuta 2021 ugandalaiset äänestäjät menivät uurnille valitsemaan presidenttiä ja parlamentin jäseniä, että vaalien aikana esitettiin kuohuttavia kertomuksia säännönvastaisuuksista ja että 16. tammikuuta 2021 keskusvaalilautakunta julisti presidentti Yoweri Musevenin, joka on ollut virassa 35 vuotta, voittajaksi ja valituksi kuudennelle kaudelle 59 prosentilla äänistä, kun opposition johtaja Robert Kyagulanyi Ssentamu, joka tunnetaan myös nimellä Bobi Wine, sai 35 prosenttia äänistä; ottaa huomioon, että vaalien tuloksia oli vaikea varmistaa, koska keskusvaalilautakunta ei noudattanut etukäteen määriteltyä ääntenlaskentaa;

| B. | ottaa huomioon, että vuoden 2020 Ugandan presidentinvaalikampanjaa varjosti väkivalta ja että opposition ehdokkaat, kansalaisyhteiskunnan järjestöt, ihmisoikeuksien puolustajat, vaaliasiantuntijat ja toimittajat joutuivat järjestelmällisen tukahduttamisen ja pelottelun kohteiksi harjoittaessaan laillisia oikeuksiaan; ottaa huomioon, että lainvalvonta- ja turvallisuusviranomaisten liiallinen voimankäyttö tahrasi vakavasti vaaleja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuoden 2020 Ugandan presidentinvaalikampanjaa varjosti väkivalta ja että opposition ehdokkaat, kansalaisyhteiskunnan järjestöt, ihmisoikeuksien puolustajat, vaaliasiantuntijat ja toimittajat joutuivat järjestelmällisen tukahduttamisen ja pelottelun kohteiksi harjoittaessaan laillisia oikeuksiaan; ottaa huomioon, että lainvalvonta- ja turvallisuusviranomaisten liiallinen voimankäyttö tahrasi vakavasti vaaleja;

| C. | ottaa huomioon, että viranomaiset tehostivat syksystä 2020 lähtien opposition tukahduttamista vaalien edellä, turvallisuusviranomaiset pidättivät keskeiset oppositioehdokkaat Bobi Winen, Patrick Oboi Amuriatin ja kenraaliluutnantti Henry Tumukunden, keskeyttivät heidän kampanjoitaan ja rajoittivat vaaleja koskevaa uutisointia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viranomaiset tehostivat syksystä 2020 lähtien opposition tukahduttamista vaalien edellä, turvallisuusviranomaiset pidättivät keskeiset oppositioehdokkaat Bobi Winen, Patrick Oboi Amuriatin ja kenraaliluutnantti Henry Tumukunden, keskeyttivät heidän kampanjoitaan ja rajoittivat vaaleja koskevaa uutisointia;

| D. | ottaa huomioon, että oppositiopuolue Demokraattisen muutoksen foorumin (Forum for Democratic Change) presidenttiehdokas Patrick Oboi Amuriat pidätettiin useaan kertaan ennen vaaleja, yhdessä hänen kampanjatapahtumistaan väkijoukko hajotettiin kyynelkaasulla 9. marraskuuta 2020 ja poliisi ampui hänen autosaattuettaan 6. tammikuuta 2021; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että oppositiopuolue Demokraattisen muutoksen foorumin (Forum for Democratic Change) presidenttiehdokas Patrick Oboi Amuriat pidätettiin useaan kertaan ennen vaaleja, yhdessä hänen kampanjatapahtumistaan väkijoukko hajotettiin kyynelkaasulla 9. marraskuuta 2020 ja poliisi ampui hänen autosaattuettaan 6. tammikuuta 2021;

| E. | ottaa huomioon, että vaalikampanjan lisääntyvä militarisoituminen tuli erityisen selvästi esiin 18.–19. marraskuuta 2020, kun turvallisuusjoukot saartoivat mielenosoittajat, jotka vaativat silloin pidätettynä olleen presidenttiehdokkaan Bobi Winen vapauttamista, mikä johti ainakin 54 mielenosoittajan kuolemaan ainakin seitsemässä provinssissa maan eri osissa, satoja pidätettiin ja ihmisiä katosi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vaalikampanjan lisääntyvä militarisoituminen tuli erityisen selvästi esiin 18.–19. marraskuuta 2020, kun turvallisuusjoukot saartoivat mielenosoittajat, jotka vaativat silloin pidätettynä olleen presidenttiehdokkaan Bobi Winen vapauttamista, mikä johti ainakin 54 mielenosoittajan kuolemaan ainakin seitsemässä provinssissa maan eri osissa, satoja pidätettiin ja ihmisiä katosi;

| F. | ottaa huomioon, että vaalien jälkeen oppositioehdokas Bobi Wine asetettiin tosiasialliseen kotiarestiin, sillä turvallisuusjoukot piirittivät hänen taloaan 11 päivän ajan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vaalien jälkeen oppositioehdokas Bobi Wine asetettiin tosiasialliseen kotiarestiin, sillä turvallisuusjoukot piirittivät hänen taloaan 11 päivän ajan;

| G. | ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 Bobi Wine esitti kanteen Ugandan korkeimmassa oikeudessa vaalituloksesta väittäen, että vaalivilppi oli laajalle levinnyttä muun muassa siksi, että sotilaat täyttivät äänestysuurnat, äänestivät ihmisten puolesta ja pelottelivat äänestäjiä saapumasta äänestyspaikoille; ottaa huomioon, että presidentti Musevenia vastaan on nostettu kanteita neljien viimeksi pidettyjen vaalien jälkeen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 Bobi Wine esitti kanteen Ugandan korkeimmassa oikeudessa vaalituloksesta väittäen, että vaalivilppi oli laajalle levinnyttä muun muassa siksi, että sotilaat täyttivät äänestysuurnat, äänestivät ihmisten puolesta ja pelottelivat äänestäjiä saapumasta äänestyspaikoille; ottaa huomioon, että presidentti Musevenia vastaan on nostettu kanteita neljien viimeksi pidettyjen vaalien jälkeen;

| H. | ottaa huomioon, että 7. tammikuuta 2021 Bobi Wine esitti vetoomuksen Kansainväliselle rikostuomioistuimelle syyttäen presidentti Musevenia ja yhdeksää muuta korkeaa virkamiestä useista ihmisoikeusloukkauksista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 7. tammikuuta 2021 Bobi Wine esitti vetoomuksen Kansainväliselle rikostuomioistuimelle syyttäen presidentti Musevenia ja yhdeksää muuta korkeaa virkamiestä useista ihmisoikeusloukkauksista;

| I. | ottaa huomioon, että kansainväliset tarkkailija- ja vaaliasiantuntijavaltuuskunnat olivat paljolti poissa äänestyspaikoilta, koska Ugandan viranomaiset eivät olleet akkreditoineet heidän valtuuskuntiaan ja myös siksi, että viranomaiset eivät olleet panneet täytäntöön aiempien vaalitarkkailuvaltuuskuntien antamia suosituksia; ottaa huomioon, että EU oli tarjoutunut lähettämään pienen vaalitarkkailijavaltuuskunnan, mutta tarjous torjuttiin; ottaa huomioon, että Yhdysvallat peruutti oman tarkkailuvaltuuskuntansa Ugandan yleisvaaleihin, koska useimmat sen akkreditoinneista hylättiin; ottaa huomioon, että vuoden 2016 EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan loppuraportissa esitettiin noin 30 suositusta, joissa korostettiin muun muassa tarvetta lisätä vaalilautakunnan riippumattomuutta ja lopettaa turvallisuuspalvelujen liiallinen voimankäyttö; toteaa, että Ugandan viranomaiset eivät panneet mitään näistä täytäntöön; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kansainväliset tarkkailija- ja vaaliasiantuntijavaltuuskunnat olivat paljolti poissa äänestyspaikoilta, koska Ugandan viranomaiset eivät olleet akkreditoineet heidän valtuuskuntiaan ja myös siksi, että viranomaiset eivät olleet panneet täytäntöön aiempien vaalitarkkailuvaltuuskuntien antamia suosituksia; ottaa huomioon, että EU oli tarjoutunut lähettämään pienen vaalitarkkailijavaltuuskunnan, mutta tarjous torjuttiin; ottaa huomioon, että Yhdysvallat peruutti oman tarkkailuvaltuuskuntansa Ugandan yleisvaaleihin, koska useimmat sen akkreditoinneista hylättiin; ottaa huomioon, että vuoden 2016 EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan loppuraportissa esitettiin noin 30 suositusta, joissa korostettiin muun muassa tarvetta lisätä vaalilautakunnan riippumattomuutta ja lopettaa turvallisuuspalvelujen liiallinen voimankäyttö; toteaa, että Ugandan viranomaiset eivät panneet mitään näistä täytäntöön;

| J. | ottaa huomioon, että vaalien edellä hallitus rajoitti pääsyä internetiin ja alkoi ottamaan käyttöön sosiaalista mediaa koskevan veron käyttäjille, jotka ostavat internetdataa, ja että saatujen tietojen mukaan pääsy verkkoviestipalveluihin ja sosiaalisen median alustoille estettiin ennen vaaleja; ottaa huomioon, että pääsyä eräille sosiaalisen median verkkosivustoille rajoitetaan edelleen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vaalien edellä hallitus rajoitti pääsyä internetiin ja alkoi ottamaan käyttöön sosiaalista mediaa koskevan veron käyttäjille, jotka ostavat internetdataa, ja että saatujen tietojen mukaan pääsy verkkoviestipalveluihin ja sosiaalisen median alustoille estettiin ennen vaaleja; ottaa huomioon, että pääsyä eräille sosiaalisen median verkkosivustoille rajoitetaan edelleen;

| K. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemiaa on käytetty myös tekosyynä sortotoimille ja opposition kokousten ja toimintojen kohtuuttomalle rajoittamiselle; ottaa huomioon, että Ugandassa on raportoitu noin 40 000 covid-19-tapausta; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu on ilmaissut olevansa huolissaan siitä, että covid-19-toimenpiteitä on käytetty poliittisten vapauksien ja poliittisen osallistumisen rajoittamiseen vaaliprosessin aikana; ottaa huomioon, että 26. joulukuuta 2020 Uganda keskeytti kampanjoinnin alueilla, joissa oppositio on erityisen suosittu, kuten Mbararassa, Kabarolessa, Luwerossa, Kasesessa, Masakassa, Wakisossa, Jinjassa, Kalungussa, Kazossa, Kampala Cityssä ja Tororossa, mainiten syyksi covid-19-varotoimet; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemiaa on käytetty myös tekosyynä sortotoimille ja opposition kokousten ja toimintojen kohtuuttomalle rajoittamiselle; ottaa huomioon, että Ugandassa on raportoitu noin 40 000 covid-19-tapausta; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu on ilmaissut olevansa huolissaan siitä, että covid-19-toimenpiteitä on käytetty poliittisten vapauksien ja poliittisen osallistumisen rajoittamiseen vaaliprosessin aikana; ottaa huomioon, että 26. joulukuuta 2020 Uganda keskeytti kampanjoinnin alueilla, joissa oppositio on erityisen suosittu, kuten Mbararassa, Kabarolessa, Luwerossa, Kasesessa, Masakassa, Wakisossa, Jinjassa, Kalungussa, Kazossa, Kampala Cityssä ja Tororossa, mainiten syyksi covid-19-varotoimet;

| L. | ottaa huomioon, että useassa tapauksessa covid-19:ään liittyvät rajoittavat toimet on suunnattu tiettyihin ryhmiin, mistä on ollut seurauksena liiallinen voimankäyttö ja mielivaltaisia pidätyksiä ilman mahdollisuutta lakimiehen apuun; toteaa, että tästä esimerkkinä on poliisin 29. maaliskuuta 2020 tekemä ratsia Children of the Sun -säätiöön, joka on lesboiksi, homoseksuaaleiksi, biseksuaaleiksi ja transsukupuolisiksi identifioituvien kodittomien nuorten turvakoti; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että useassa tapauksessa covid-19:ään liittyvät rajoittavat toimet on suunnattu tiettyihin ryhmiin, mistä on ollut seurauksena liiallinen voimankäyttö ja mielivaltaisia pidätyksiä ilman mahdollisuutta lakimiehen apuun; toteaa, että tästä esimerkkinä on poliisin 29. maaliskuuta 2020 tekemä ratsia Children of the Sun -säätiöön, joka on lesboiksi, homoseksuaaleiksi, biseksuaaleiksi ja transsukupuolisiksi identifioituvien kodittomien nuorten turvakoti;

| M. | ottaa huomioon, että marraskuussa 2020 kansalaisjärjestöistä vastaava valtion virasto keskeytti mielivaltaisesti hiljattain perustetun National Election Watch Ugandan toiminnan, joka on vaaleja tarkkailemaan perustettu kansalaisten johtama järjestö; ottaa huomioon, että Financial Intelligence Authority of Uganda, Ugandan taloustiedusteluvirasto, jäädytti useiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kuten Uganda National NGO Forumin ja Uganda Women’s Networkin (UWONWET), pankkitilit vihjaten vahvistamattomiin terrorismin rahoittamista koskeviin syytteisiin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että marraskuussa 2020 kansalaisjärjestöistä vastaava valtion virasto keskeytti mielivaltaisesti hiljattain perustetun National Election Watch Ugandan toiminnan, joka on vaaleja tarkkailemaan perustettu kansalaisten johtama järjestö; ottaa huomioon, että Financial Intelligence Authority of Uganda, Ugandan taloustiedusteluvirasto, jäädytti useiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kuten Uganda National NGO Forumin ja Uganda Women’s Networkin (UWONWET), pankkitilit vihjaten vahvistamattomiin terrorismin rahoittamista koskeviin syytteisiin;

| N. | ottaa huomioon, että viime vuosina Ugandan viranomaiset ovat kohdistaneet lisääntyviä toimia kansalaisyhteiskunnan järjestöihin, erityisesti niihin, jotka työskentelevät ihmisoikeuksien ja vaalien parissa; ottaa huomioon, että 23. joulukuuta 2020 johtava ihmisoikeusasianajaja ja Saharov-palkintoehdokas Nicholas Opiyo pidätettiin yhdessä kolmen muun asianajajan, Herbert Dakasin, Anthony Odurin ja Esomu Oburen, sekä Kansallisen yhtenäisyysfoorumin (NUP) jäsenen Hamid Tenywan kanssa syytettyinä rahanpesusta ja Ugandan perustuslaillisten takeiden rikkomisesta; ottaa huomioon, että Nicolas Opiyo vapautettiin takuita vastaan 30. joulukuuta 2020 mutta odottaa yhä oikeudenkäyntiä; ottaa huomioon, että Opiyo kiistää jyrkästi syytökset ja väittää, että rahat oli käytetty laillisesti Chapter Four Ugandan ihmisoikeustyön tukemiseen; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että viime vuosina Ugandan viranomaiset ovat kohdistaneet lisääntyviä toimia kansalaisyhteiskunnan järjestöihin, erityisesti niihin, jotka työskentelevät ihmisoikeuksien ja vaalien parissa; ottaa huomioon, että 23. joulukuuta 2020 johtava ihmisoikeusasianajaja ja Saharov-palkintoehdokas Nicholas Opiyo pidätettiin yhdessä kolmen muun asianajajan, Herbert Dakasin, Anthony Odurin ja Esomu Oburen, sekä Kansallisen yhtenäisyysfoorumin (NUP) jäsenen Hamid Tenywan kanssa syytettyinä rahanpesusta ja Ugandan perustuslaillisten takeiden rikkomisesta; ottaa huomioon, että Nicolas Opiyo vapautettiin takuita vastaan 30. joulukuuta 2020 mutta odottaa yhä oikeudenkäyntiä; ottaa huomioon, että Opiyo kiistää jyrkästi syytökset ja väittää, että rahat oli käytetty laillisesti Chapter Four Ugandan ihmisoikeustyön tukemiseen;

| O. | ottaa huomioon, että turvallisuusagentit ovat kaapanneet satoja NUPin kannattajia vaalimatkoilta ja että tuntematon määrä heistä on edelleen tahdonvastaisesti pidätettyinä tai kadoksissa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että turvallisuusagentit ovat kaapanneet satoja NUPin kannattajia vaalimatkoilta ja että tuntematon määrä heistä on edelleen tahdonvastaisesti pidätettyinä tai kadoksissa;

| P. | ottaa huomioon, että 2. tammikuuta 2020 presidentti Museveni määräsi valtionvarainministerille lähettämällään kirjeellä demokraattista hallintotapaa edistävän välineen (Democratic Governance Facility (DGF)) toiminnan keskeyttämisen; ottaa huomioon, että DGF:stä rahoitetaan valtaosaa Ugandan kansalaisjärjestöistä ja että se saa tukea useilta jäsenvaltioilta, kuten Itävallalta, Norjalta, Alankomailta, Ruotsilta, Tanskalta ja Irlannilta; ottaa huomioon, että sen tarkoituksena on vahvistaa demokratiakehitystä, suojella ihmisoikeuksia, parantaa oikeussuojan toteutumista ja lisätä vastuuvelvollisuutta; ottaa huomioon, että tärkeiden EU:n rahoittamien ohjelmien täytäntöönpano on vakavasti vaikeutunut; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että 2. tammikuuta 2020 presidentti Museveni määräsi valtionvarainministerille lähettämällään kirjeellä demokraattista hallintotapaa edistävän välineen (Democratic Governance Facility (DGF)) toiminnan keskeyttämisen; ottaa huomioon, että DGF:stä rahoitetaan valtaosaa Ugandan kansalaisjärjestöistä ja että se saa tukea useilta jäsenvaltioilta, kuten Itävallalta, Norjalta, Alankomailta, Ruotsilta, Tanskalta ja Irlannilta; ottaa huomioon, että sen tarkoituksena on vahvistaa demokratiakehitystä, suojella ihmisoikeuksia, parantaa oikeussuojan toteutumista ja lisätä vastuuvelvollisuutta; ottaa huomioon, että tärkeiden EU:n rahoittamien ohjelmien täytäntöönpano on vakavasti vaikeutunut;

| Q. | ottaa huomioon, että joulukuussa 2020 Human Rights Network for Journalists – Uganda raportoi yli sadasta toimittajiin kohdistetusta ihmisoikeuksien loukkauksesta, myös poliisin väkivallasta, jotka tapahtuivat valtaosaltaan toimittajien uutisoidessa vaalikampanjoista ja ehdokkaista; ottaa huomioon, että 30. joulukuuta 2020 poliisi vannoi, että vain ”sertifioidut toimittajat” saisivat tehdä uutisia äänestyksestä; ottaa huomioon, että marraskuun 2020 lopulla viranomaiset karkottivat kanadalaisia toimittajia; ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2020 lehdistövapausindeksissä Uganda on nyt 180 maasta sijalla 125; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että joulukuussa 2020 Human Rights Network for Journalists – Uganda raportoi yli sadasta toimittajiin kohdistetusta ihmisoikeuksien loukkauksesta, myös poliisin väkivallasta, jotka tapahtuivat valtaosaltaan toimittajien uutisoidessa vaalikampanjoista ja ehdokkaista; ottaa huomioon, että 30. joulukuuta 2020 poliisi vannoi, että vain ”sertifioidut toimittajat” saisivat tehdä uutisia äänestyksestä; ottaa huomioon, että marraskuun 2020 lopulla viranomaiset karkottivat kanadalaisia toimittajia; ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2020 lehdistövapausindeksissä Uganda on nyt 180 maasta sijalla 125;

| R. | ottaa huomioon, että 12. joulukuuta 2020 hallitus jäädytti varat neljältä vaalikampanjoissa aktiiviselta kansalaisjärjestöltä, jotka kannustavat naisia ja nuoria osallistumiseen ja jotka ovat UWONET, National NGO Forum, Women International Peace Centre ja Alliance of Finance Election Monitoring; toteaa, että niitä syytetään terrorismin rahoittamisesta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että 12. joulukuuta 2020 hallitus jäädytti varat neljältä vaalikampanjoissa aktiiviselta kansalaisjärjestöltä, jotka kannustavat naisia ja nuoria osallistumiseen ja jotka ovat UWONET, National NGO Forum, Women International Peace Centre ja Alliance of Finance Election Monitoring; toteaa, että niitä syytetään terrorismin rahoittamisesta;

| S. | ottaa huomioon, että 11. tammikuuta 2021 YK:n ihmisoikeuskomissaarin toimisto tuomitsi ”heikentyvän ihmisoikeustilanteen Ugandassa” ja kertoi useista ihmisoikeusloukkauksista, joita ovat sananvapauden, rauhanomaisen kokoontumisen ja osallistumisen loukkaaminen, elämän mielivaltainen riistäminen, mielivaltaiset pidätykset ja vapauden riistäminen sekä kidutus; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että 11. tammikuuta 2021 YK:n ihmisoikeuskomissaarin toimisto tuomitsi ”heikentyvän ihmisoikeustilanteen Ugandassa” ja kertoi useista ihmisoikeusloukkauksista, joita ovat sananvapauden, rauhanomaisen kokoontumisen ja osallistumisen loukkaaminen, elämän mielivaltainen riistäminen, mielivaltaiset pidätykset ja vapauden riistäminen sekä kidutus;

| T. | ottaa huomioon, että vaalikampanjassa on esillä presidentti Musevenin yhä länsimaalaisvastaisempaa retoriikkaa ja yhä länsimaalaisvastaisempia lausumia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vaalikampanjassa on esillä presidentti Musevenin yhä länsimaalaisvastaisempaa retoriikkaa ja yhä länsimaalaisvastaisempia lausumia;

| U. | ottaa huomioon, että Ugandan väestö on yksi kaikkein nuorimmista ja nopeimmin kasvavista väestöistä maailmassa ja että monet ugandalaiset käyttävät äänestysoikeuttaan rauhanomaisesti; ottaa huomioon, että Ugandan kansallinen keskusvaalilautakunta ei rekisteröitynyt miljoonaa nuorta äänestyskelpoista henkilöä ja väitti, että sillä ei ole aineellisia resursseja heidän rekisteröimisekseen; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Ugandan väestö on yksi kaikkein nuorimmista ja nopeimmin kasvavista väestöistä maailmassa ja että monet ugandalaiset käyttävät äänestysoikeuttaan rauhanomaisesti; ottaa huomioon, että Ugandan kansallinen keskusvaalilautakunta ei rekisteröitynyt miljoonaa nuorta äänestyskelpoista henkilöä ja väitti, että sillä ei ole aineellisia resursseja heidän rekisteröimisekseen;

| V. | ottaa huomioon, että yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston kautta EU tarjoaa Ugandalle 578 miljoonaa euroa hyvän hallintotavan tukemiseen, infrastruktuurin parantamiseen, elintarviketurvan varmistamiseen ja maatalouden tukemiseen; ottaa huomioon, että Uganda saa lisäksi 112,2 miljoonaa euroa EU:n Afrikka-hätärahastosta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston kautta EU tarjoaa Ugandalle 578 miljoonaa euroa hyvän hallintotavan tukemiseen, infrastruktuurin parantamiseen, elintarviketurvan varmistamiseen ja maatalouden tukemiseen; ottaa huomioon, että Uganda saa lisäksi 112,2 miljoonaa euroa EU:n Afrikka-hätärahastosta;

| W. | ottaa huomioon, että Ugandan, EU:n, Yhdysvaltojen ja muiden maiden välistä turvallisuus- ja kehitysyhteistyötä toteutetaan Afrikan unionin rauhanturvaoperaatiossa Somaliassa (AMISOM); |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Ugandan, EU:n, Yhdysvaltojen ja muiden maiden välistä turvallisuus- ja kehitysyhteistyötä toteutetaan Afrikan unionin rauhanturvaoperaatiossa Somaliassa (AMISOM);

| X. | ottaa huomioon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksissä Uganda on 189 maasta sijalla 159 ja että Transparency International -järjestön mukaan Uganda on korruptioindeksin 180 maasta sijalla 137; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksissä Uganda on 189 maasta sijalla 159 ja että Transparency International -järjestön mukaan Uganda on korruptioindeksin 180 maasta sijalla 137;

| Y. | ottaa huomioon, että Ugandassa on yksi maailman ankarimmista homoseksuaalien vastaisista laeista ja että syrjintä ja väkivalta hlbtiq+-ihmisiä vastaan jatkuu; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Ugandassa on yksi maailman ankarimmista homoseksuaalien vastaisista laeista ja että syrjintä ja väkivalta hlbtiq+-ihmisiä vastaan jatkuu;

| Z. | ottaa huomioon, että 4. helmikuuta 2021 Kansainvälinen rikostuomioistuin tuomitsi entisen ugandalaisen sissijohtajan ja lapsisotilaan Dominic Ongwenin sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan; toteaa, että tuomiossa hänet tuomittiin 61 yksittäisestä murhasta, raiskauksesta, seksiorjuusrikoksesta, kidnappauksesta ja kidutuksesta, joihin hän syyllistyi ollessaan komentaja Lord’s Resistance Armyssa (LRA), väkivaltaisessa kultissa, joka kävi veristä sotaa Ugandassa ja sen naapurimaissa 1980-luvun puolivälistä lähtien aivan viime vuosiin asti; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että 4. helmikuuta 2021 Kansainvälinen rikostuomioistuin tuomitsi entisen ugandalaisen sissijohtajan ja lapsisotilaan Dominic Ongwenin sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan; toteaa, että tuomiossa hänet tuomittiin 61 yksittäisestä murhasta, raiskauksesta, seksiorjuusrikoksesta, kidnappauksesta ja kidutuksesta, joihin hän syyllistyi ollessaan komentaja Lord’s Resistance Armyssa (LRA), väkivaltaisessa kultissa, joka kävi veristä sotaa Ugandassa ja sen naapurimaissa 1980-luvun puolivälistä lähtien aivan viime vuosiin asti;

| 1. | pitää valitettavana, että vaaliprosessi ei ollut demokraattinen eikä avoin; tuomitsee poliisin ja asevoimien liiallisen voimankäytön presidentinvaalien yhteydessä ja niiden lisääntyvän puuttumisen poliittiseen prosessiin; pitää valitettavana, että riippumattomia, paikallisia ja kansainvälisiä vaalitarkkailijoita kiellettiin valvomasta vaaleja, mikä esti vaalien arvioimisen kansainvälisesti hyväksyttyjen normien mukaisesti; korostaa vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien perustavanlaatuista merkitystä, sillä ne ovat edellytys kestävälle ja pitkän aikavälin kehitykselle; osoittaa tässä hengessä suosiotaan Ugandan kansalle, erityisesti nuorille, rohkeudesta ja demokratiainnostuksesta, joita he osoittivat tämän vaalikampanjan aikana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee Ugandan poliittisen opposition johtajiin kohdistetun väkivallan, jatkuvan häirinnän ja järjestelmälliset tukahduttamistoimet sekä kansalaisyhteiskunnan, ihmisoikeuksien puolustajien ja tiedotusvälineiden tukahduttamisen sekä sosiaalisen median alustojen toiminnan keskeyttämisen ja internetin sulkemisen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa siksi hallitusta lopettamaan kuolettavan ja liiallisen voiman jatkuvan käytön, johon turvallisuusjoukot syyllistyvät, sekä oppositiopoliitikkojen ja opposition kannattajien, mielenosoittajien, ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien mielivaltaiset pidätykset, heidän vapautensa riistämisen ja hyökkäykset heitä vastaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Ugandan hallitusta varmistamaan oikeuden ja vastuullisuuden toteutumisen kaikille uhreille toteuttamalla puolueettomia, perusteellisia ja riippumattomia tutkimuksia ampumisista ja väkivallasta, joihin turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet, sekä kehottaa Ugandan oikeuslaitosta soveltamaan objektiivisesti ja riippumattomasti olemassa olevaa oikeudellista kehystä ja ottamaan täysimääräisesti huomioon saatavana olevat tosiseikat ja todisteet; kehottaa Ugandan viranomaisia käynnistämään välittömästi riippumattoman tutkimuksen marraskuun 18. ja 19. päivän 2020 traagisista tapahtumista, joissa ainakin 54 ihmistä menetti henkensä tarpeettomasti poliisin käsissä Bobi Winen pidättämisen jälkeen ja joissa sadat muut vammautuivat, minkä itse presidentti Museveni on tunnustanut, ja saattamaan syylliset vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että vaalien tuloksia koskevat valitukset ja kanteet ovat uskottavan vaaliprosessin perustavanlaatuinen piirre; odottaa, että kaikki vaaleja koskevat kanteet ja valitukset käsitellään riippumattomalla ja avoimella tavalla käyttäen olemassa olevia perustuslain ja lainsäädännön tarjoamia oikeussuojakeinoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa hallitusta vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki ne, jotka on pidätetty tai joiden vapaus on riistetty yksinomaan siitä syystä, että he ovat osallistuneet rauhanomaisiin poliittisiin kokouksiin tai harjoittaneet oikeuttaan sananvapauteen ja yhdistymisvapauteen, ja luopumaan kaikista syytteistä heitä vastaan, mukaan lukien Nicolas Opiyo, joka oli vuonna 2016 Euroopan parlamentin Saharov-palkintoehdokkaana; muistuttaa Ugandan hallitusta sananvapauden ja rauhanomaista ja turvallista kokoontumista koskevan vapauden kunnioittamisesta, mukaan lukien kaikkien poliittisten toimijoiden ja heidän kannattajiensa vapaa liikkuminen, ja tuomitsee kansalaisyhteiskunnan meneillään olevan tukahduttamisen; kehottaa hallitusta varmistamaan, että Opiyon oikeuksia asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kunnioitetaan mahdollisimman täydellisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa Ugandan viranomaisia heidän velvollisuudestaan turvata, suojella ja edistää perusoikeuksia, myös maan kansalaisten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia, oikeudenmukaista edustusta etnisestä taustasta riippumatta, sananvapautta ja kokoontumisvapautta, ja vahvistamaan, että poliittisella oppositiolla, kansalaisyhteiskunnan toimijoilla, toimittajilla ja tiedotusvälineillä on maassa ratkaisevan tärkeä tehtävä; kehottaa viranomaisia poistamaan mahdolliset rajoitukset, jotka saattavat rajoittaa ihmisten oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen, sananvapauteen ja yhdistymisvapauteen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa Ugandan hallitusta sananvapauden merkityksestä ja vapaan ja moniarvoisen median roolista demokraattisessa yhteiskunnassa; panee huolestuneena merkille, että vaaleista raportoivia toimittajia pelotellaan rutiininomaisesti ja heihin kohdistetaan väkivaltaa; odottaa, että Ugandan viranomaiset luovat ympäristön, jossa toimittajat voivat tehdä työtään esteettä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Ugandan viranomaisia varmistamaan turvallisen ja rajoittamattoman pääsyn internetiin kaikille, myös sosiaaliseen mediaan ja verkossa toimiville viestintäalustoille, sillä jos niin ei tehdä, luodaan vakava este tiedon vapaudelle, tiedotusvälineiden vapaus mukaan lukien; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Ugandan viranomaisia lopettamaan kansalaisyhteiskunnan toiminnan mielivaltaisen keskeyttämisen ja kansalaisyhteiskunnan aktivistien pidättämisen sekä heidän varojensa jäädyttämisen; tuomitsee tässä yhteydessä mitä voimakkaimmin yritykset rajoittaa kansalaisyhteiskunnan rahoitusta, erityisesti presidentti Musevenin määräyksen keskeyttää monen miljoonan euron DGF-välineen toiminnan; toteaa, että kyseessä on EU:n ja kansallisten kehityskumppanien yhteinen koordinoitu rahasto, josta tuetaan sellaisia ryhmiä, jotka työskentelevät ihmisoikeuksien edistämiseksi, demokratian syventämiseksi ja vastuullisuuden parantamiseksi Ugandassa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odottaa, että Ugandan hallitus luopuu välittömästi covid-19-pandemian käyttämisestä tekosyynä sellaisten lakien ja toimintapolitiikkojen käyttöön ottamiseksi, joilla rikotaan kansainvälistä oikeutta ja joilla perutaan ihmisoikeustakuita, muun muassa rajoittamalla perusteettomasti oikeutta rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja sanavapauteen, ja joiden pääkohteena ovat hlbtiq+-henkilöt; kehottaa Ugandan viranomaisia kunnioittamaan maan väestön oikeuksia ja ihmisarvoa ja tiukasti rajaamaan hätätilamääräysten käytön kansanterveyden suojelemiseen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | arvostelee voimakkaasti Ugandan ankaria homoseksuaalisuuden vastaisia lakeja ja kehottaa tarkistamaan niitä kiireellisesti, sekä ottamaan käyttöön strategian, jolla torjutaan hlbtiq+-henkilöiden syrjintää ja heihin kohdistuvaa väkivaltaa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vaatii EU:n Ugandan-edustustoa jatkamaan hlbtiq+-henkilöiden tilanteen tiivistä seurantaa sekä tukemaan aktiivisesti kansalaisjärjestöjä, ihmisoikeuksien puolustajia ja hlbtiq+-henkilöitä paikalla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vaatii unionia sitoutumaan ja valmistautumaan keskusteluun Ugandan viranomaisten kanssa ja tukemaan kipeästi kaivattuja demokraattisia ja hallintotapaa koskevia uudistuksia; korostaa kuitenkin, että tämän yhteistyön onnistuminen riippuu paljolti Ugandan halukkuudesta näiden uudistusten tosiasialliseen toteuttamiseen; muistuttaa tässä yhteydessä, että valtion sortotoimien ja väkivallan järjestelmällinen käyttö voisi periaatteessa vaikuttaa EU:n ja Ugandan tuleviin suhteisiin; kehottaa unionia hyödyntämään kehitysapuohjelmien, varsinkin budjettitukiohjelmien, tarjoamaa vipuvaikutusta, jotta ihmisoikeuksia voidaan puolustaa ja edistää Ugandassa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa unionia ja muita kansainvälisiä toimijoita säilyttämään yhteisen ja koordinoidun lähestymistapansa Ugandaan ja vahvistamaan sitä; katsoo, että tähän kuuluvat hyvän hallintotavan, demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen ja oikeusjärjestelmän ja oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen, ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan nämä kysymykset esiin julkisten ja diplomaattisten kanavien kautta; painottaa, että ihmisoikeusloukkauksista Ugandassa vastuussa oleville yksityishenkilöille ja organisaatiolle asetettavat seuraamukset on hyväksyttävä unionin tasolla EU:n uuden ihmisoikeuspakotejärjestelmän, niin sanotun EU:n Magnitsky-lain, puitteissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | suosittelee, että Ugandan julkisen talouden hoitoa ja avoimuutta valvotaan entistä tarkemmin; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa jatkamaan unionin budjettitukiohjelmien järjestelmällisten tarkistusten toteuttamista silloin, kun on vaara, että varat ohjautuvat Ugandan viranomaisten käytössä toimiin, joilla edistetään ihmisoikeuksien loukkaamista, ja toimiin, jotka kohdistuvat aktivisteihin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä tuomiota LRA:n entisen komentajan Dominic Ongwenin tapauksessa ja toteaa, että Kansainvälinen rikostuomioistuin havaitsi hänet syylliseksi sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan, sekä katsoo, että kyseessä oli merkittävä askel kohti oikeutta ja vastuullisuutta LRA:n tekemistä julmuuksista; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on edelleen huolissaan alueen yleisestä turvallisuustilanteesta ja korostaa, että tässä suhteessa AMISOMin työ on tärkeää; korostaa, että sen pitkän aikavälin tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan, jos kaikki osallisina olevat johtavat esimerkillä silloin, kun on kyse oikeusvaltioperiaatteen, perusoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden noudattamisesta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, Ugandan tasavallan presidentille, Ugandan parlamentin puhemiehelle sekä Afrikan unionille ja sen toimielimille. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/160 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/160

---

P9_TA(2021)0058

Naisten oikeuksiin liittyvät tulevat haasteet yli 25 vuotta Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. helmikuuta 2021 naisten oikeuksiin liittyvistä tulevista haasteista Euroopassa yli 25 vuotta Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman jälkeen (2021/2509(RSP))

(2021/C 465/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 1995 annetun Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja niitä koskevien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 1995 annetun Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja niitä koskevien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3, 9 ja 15, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3, 9 ja 15,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, ketään ei jätetä jälkeen -periaatteen ja erityisesti tavoitteen 1, jolla pyritään poistamaan köyhyys, tavoitteen 3, jolla pyritään turvaamaan ihmisten mahdollisuus terveelliseen elämään, tavoitteen 5, jolla pyritään toteuttamaan sukupuolten tasa-arvo ja parantamaan naisten elinoloja, tavoitteen 8, jolla pyritään kestävään talouskasvuun, sekä tavoitteen 13, jolla pyritään toteuttamaan kiireellisiä toimia ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia vastaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, ketään ei jätetä jälkeen -periaatteen ja erityisesti tavoitteen 1, jolla pyritään poistamaan köyhyys, tavoitteen 3, jolla pyritään turvaamaan ihmisten mahdollisuus terveelliseen elämään, tavoitteen 5, jolla pyritään toteuttamaan sukupuolten tasa-arvo ja parantamaan naisten elinoloja, tavoitteen 8, jolla pyritään kestävään talouskasvuun, sekä tavoitteen 13, jolla pyritään toteuttamaan kiireellisiä toimia ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia vastaan,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (CEDAW),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), joka tuli voimaan 1. elokuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), joka tuli voimaan 1. elokuuta 2014,

| — | ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen (nro 100), joka koskee samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa, vuonna 2019 tehdyn väkivallan ja häirinnän torjumista työelämässä koskevan ILO:n yleissopimuksen (nro 190) ja vuonna 2013 tehdyn kotitaloustyöntekijöitä koskevan ILO:n yleissopimuksen (nro 189), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen (nro 100), joka koskee samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa, vuonna 2019 tehdyn väkivallan ja häirinnän torjumista työelämässä koskevan ILO:n yleissopimuksen (nro 190) ja vuonna 2013 tehdyn kotitaloustyöntekijöitä koskevan ILO:n yleissopimuksen (nro 189),

| — | ottaa huomioon 20. elokuuta 2019 julkaistun YK:n Euroopan talouskomission raportin ”Regional review of progress: regional synthesis”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. elokuuta 2019 julkaistun YK:n Euroopan talouskomission raportin ”Regional review of progress: regional synthesis”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun UN Women -järjestön raportin ”Gender Equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun UN Women -järjestön raportin ”Gender Equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing”,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin naisten asemaa käsittelevän toimikunnan 64. istunnossa 13. joulukuuta 2019 antaman raportin ”Review and appraisal of the implementation of the Beijing Declaration and Platform for Action and the outcomes of the twenty-third special session of the General Assembly”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin naisten asemaa käsittelevän toimikunnan 64. istunnossa 13. joulukuuta 2019 antaman raportin ”Review and appraisal of the implementation of the Beijing Declaration and Platform for Action and the outcomes of the twenty-third special session of the General Assembly”,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin naisten asemaa käsittelevän toimikunnan 65. istunnossa 21. joulukuuta 2020 antaman raportin ”Women’s full and effective participation in decision making in public life, as well as the elimination of violence, for achieving gender equality and the empowerment of women and girls”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin naisten asemaa käsittelevän toimikunnan 65. istunnossa 21. joulukuuta 2020 antaman raportin ”Women’s full and effective participation in decision making in public life, as well as the elimination of violence, for achieving gender equality and the empowerment of women and girls”,

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n pääsihteerin katsauksen ”The Impact of COVID-19 on Women”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n pääsihteerin katsauksen ”The Impact of COVID-19 on Women”,

| — | ottaa huomioon 2. syyskuuta 2020 julkaistun UN Women -järjestön raportin ”From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. syyskuuta 2020 julkaistun UN Women -järjestön raportin ”From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) raportin ”Beijing + 25 – 5th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) raportin ”Beijing + 25 – 5th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”,

| — | ottaa huomioon EPRS:n tutkimuksen ”Beijing Platform for Action, 25-year review and future priorities” (Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, Euroopan parlamentti, 2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EPRS:n tutkimuksen ”Beijing Platform for Action, 25-year review and future priorities” (Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, Euroopan parlamentti, 2020),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2020 julkaistun UNFPA:n julkilausuman ”Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2020 julkaistun UNFPA:n julkilausuman ”Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon neuvoston 9.–10. joulukuuta 2019 esittämät päätelmät ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet: tuleva kehys”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 9.–10. joulukuuta 2019 esittämät päätelmät ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet: tuleva kehys”,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 64. istuntoa varten (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 64. istuntoa varten (1),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta vuosille 2020–2025 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta vuosille 2020–2025 (2),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (3),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tosiasiallisesta aborttikiellosta Puolassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tosiasiallisesta aborttikiellosta Puolassa (4),

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (5),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (6),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (7),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (8),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisista päättäjinä – laatua ja tasa-arvoa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisista päättäjinä – laatua ja tasa-arvoa (9),

| — | ottaa huomioon EU:n monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 ja sen sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan horisontaalisen painopisteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 ja sen sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan horisontaalisen painopisteen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 189 hallitusta eri puolilla maailmaa, mukaan lukien Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot, sitoutuivat Pekingissä vuonna 1995 pidetyssä neljännessä naisten maailmankonferenssissa pyrkimään sukupuolten tasa-arvoon ja kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 189 hallitusta eri puolilla maailmaa, mukaan lukien Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot, sitoutuivat Pekingissä vuonna 1995 pidetyssä neljännessä naisten maailmankonferenssissa pyrkimään sukupuolten tasa-arvoon ja kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen;

| B. | ottaa huomioon, että konferenssissa hyväksytty Pekingin julistus ja toimintaohjelma on kaikkein kattavin sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva maailmanlaajuinen toimintaohjelma, ja sen katsotaan olevan kansainvälinen naisten ”oikeusasiakirja”, jossa naisten oikeudet määritellään ihmisoikeuksiksi ja esitetään visio maailman kaikkien naisten yhtäläisistä oikeuksista, vapauksista ja mahdollisuuksista, ja että sitä vahvistettiin vuonna 2015, kun kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030:ssa esitettiin tavoitteita ja konkreettisia toimenpiteitä monista naisiin ja tyttöihin vaikuttavista kysymyksistä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että konferenssissa hyväksytty Pekingin julistus ja toimintaohjelma on kaikkein kattavin sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva maailmanlaajuinen toimintaohjelma, ja sen katsotaan olevan kansainvälinen naisten ”oikeusasiakirja”, jossa naisten oikeudet määritellään ihmisoikeuksiksi ja esitetään visio maailman kaikkien naisten yhtäläisistä oikeuksista, vapauksista ja mahdollisuuksista, ja että sitä vahvistettiin vuonna 2015, kun kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030:ssa esitettiin tavoitteita ja konkreettisia toimenpiteitä monista naisiin ja tyttöihin vaikuttavista kysymyksistä;

| C. | ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen asemassa on tapahtunut edistystä erityisesti Euroopassa sen jälkeen, kun Pekingin toimintaohjelma hyväksyttiin vuonna 1995, mutta yleisesti ottaen edistyminen on ollut liian hidasta ja kovalla työllä saavutetut tulokset ovat vaarassa romuttua; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen asemassa on tapahtunut edistystä erityisesti Euroopassa sen jälkeen, kun Pekingin toimintaohjelma hyväksyttiin vuonna 1995, mutta yleisesti ottaen edistyminen on ollut liian hidasta ja kovalla työllä saavutetut tulokset ovat vaarassa romuttua;

| D. | ottaa huomioon, että sukupolvien tasa-arvoa käsittelevää foorumi on lykätty vuoden 2021 ensimmäiselle puoliskolle covid-19-pandemian vuoksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sukupolvien tasa-arvoa käsittelevää foorumi on lykätty vuoden 2021 ensimmäiselle puoliskolle covid-19-pandemian vuoksi;

| E. | ottaa huomioon, että kansainvälinen väestö- ja kehityskonferenssi (ICPD) pidettiin 25 vuotta sitten Kairossa, jossa 179 valtiota hyväksyi ICPD:n toimintaohjelman, jossa julistettiin maailmanlaajuinen sitoutuminen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin Pekingin toimintaohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kansainvälinen väestö- ja kehityskonferenssi (ICPD) pidettiin 25 vuotta sitten Kairossa, jossa 179 valtiota hyväksyi ICPD:n toimintaohjelman, jossa julistettiin maailmanlaajuinen sitoutuminen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin Pekingin toimintaohjelman mukaisesti;

| F. | ottaa huomioon, että kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus tuli voimaan hieman yli 40 vuotta sitten ja vaikka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen, naisten ja miesten tasa-arvo on edistynyt hitaasti, kuten EIGE on todennut; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus tuli voimaan hieman yli 40 vuotta sitten ja vaikka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen, naisten ja miesten tasa-arvo on edistynyt hitaasti, kuten EIGE on todennut;

| G. | ottaa huomioon, että yleissopimus naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Euroopan neuvoston Istanbulin yleissopimus), joka on kattavin väline naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi Euroopassa, avattiin allekirjoitettavaksi kymmenen vuotta sitten, mutta kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä allekirjoittaneet sitä eikä EU ole liittynyt siihen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että yleissopimus naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Euroopan neuvoston Istanbulin yleissopimus), joka on kattavin väline naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi Euroopassa, avattiin allekirjoitettavaksi kymmenen vuotta sitten, mutta kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä allekirjoittaneet sitä eikä EU ole liittynyt siihen;

| H. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 vietettiin Euroopan neuvoston Istanbulin yleissopimuksen 10-vuotispäivää; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 vietettiin Euroopan neuvoston Istanbulin yleissopimuksen 10-vuotispäivää;

| I. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi on poistettava vahingolliset rakenteet ja stereotypiat, jotka ylläpitävät eriarvoisuutta; katsoo, että sukupuolten tasa-arvon edistäminen hyödyttää koko yhteiskuntaa ja on myös tavoite sinänsä; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi on poistettava vahingolliset rakenteet ja stereotypiat, jotka ylläpitävät eriarvoisuutta; katsoo, että sukupuolten tasa-arvon edistäminen hyödyttää koko yhteiskuntaa ja on myös tavoite sinänsä;

| J. | toteaa, että sukupuolten välistä eriarvoisuutta esiintyy työmarkkinoiden kaikilla osa-alueilla, mukaan lukien työllisyys, palkka, eläke- ja hoitoerot, sosiaalipalvelujen ja -turvan puute, yhä epävarmemmiksi muuttuvat työpaikat ja naisten suurempi köyhyysriski; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että sukupuolten välistä eriarvoisuutta esiintyy työmarkkinoiden kaikilla osa-alueilla, mukaan lukien työllisyys, palkka, eläke- ja hoitoerot, sosiaalipalvelujen ja -turvan puute, yhä epävarmemmiksi muuttuvat työpaikat ja naisten suurempi köyhyysriski;

| K. | ottaa huomioon, että rahoituskriisi ja sen jälkivaikutukset ovat osoittautuneet haitallisiksi naisille, naisten oikeuksille ja sukupuolten tasa-arvolle ja niillä on pitkän aikavälin seurauksia; katsoo, että covid-19-kriisin jälkeisissä taloudellisissa toimenpiteissä on otettava huomioon sukupuoliulottuvuus ja sosiaalinen tasa-arvo; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että rahoituskriisi ja sen jälkivaikutukset ovat osoittautuneet haitallisiksi naisille, naisten oikeuksille ja sukupuolten tasa-arvolle ja niillä on pitkän aikavälin seurauksia; katsoo, että covid-19-kriisin jälkeisissä taloudellisissa toimenpiteissä on otettava huomioon sukupuoliulottuvuus ja sosiaalinen tasa-arvo;

| L. | toteaa, että covid-19-kriisin vaikutukset ovat sukupuolittuneita, sillä covid-19-kriisiin ja sen seurauksiin sisältyy selkeitä sukupuolinäkökulmia, koska ne ovat vaikuttaneet naisiin ja miehiin eri tavoin ja ovat pahentaneet olemassa olevaa eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että kriisi vaikuttaa suhteettomasti naisiin ja että covid-19-kriisiin on reagoitu suurelta osin sukupuolisokeasti; toteaa, että vaikutukset vaihtelevat sukupuoleen perustuvan väkivallan ja häirinnän huolestuttavasta lisääntymisestä palkattoman ja epätasa-arvoisen hoiva- ja kotityön velvoitteisiin sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuden heikkenemiseen kuin myös naisiin kohdistuviin taloudellisiin ja työhön liittyviin huomattaviin vaikutuksiin, jotka koskevat etenkin terveydenhuoltoalan työntekijöitä ja omaishoitajia; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että covid-19-kriisin vaikutukset ovat sukupuolittuneita, sillä covid-19-kriisiin ja sen seurauksiin sisältyy selkeitä sukupuolinäkökulmia, koska ne ovat vaikuttaneet naisiin ja miehiin eri tavoin ja ovat pahentaneet olemassa olevaa eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että kriisi vaikuttaa suhteettomasti naisiin ja että covid-19-kriisiin on reagoitu suurelta osin sukupuolisokeasti; toteaa, että vaikutukset vaihtelevat sukupuoleen perustuvan väkivallan ja häirinnän huolestuttavasta lisääntymisestä palkattoman ja epätasa-arvoisen hoiva- ja kotityön velvoitteisiin sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuden heikkenemiseen kuin myös naisiin kohdistuviin taloudellisiin ja työhön liittyviin huomattaviin vaikutuksiin, jotka koskevat etenkin terveydenhuoltoalan työntekijöitä ja omaishoitajia;

| M. | toteaa, että pandemia on vaikuttanut erityisesti naisvaltaisiin aloihin ja ammatteihin (esimerkiksi terveydenhuolto, hoito- ja pelastuspalvelut, sosiaalipalvelut, koulutus, vähittäiskauppa, kassatyöntekijät, siivoajat jne.) ja epäviralliseen talouteen; ottaa huomioon, että terveydenhuoltoalalla työskentelevät naiset ovat mahdollisesti miehiä alttiimpia infektioille, koska heidän osuutensa EU:n terveydenhuoltoalan työntekijöistä on 76 prosenttia (10); |
| --- | --- |

M.

toteaa, että pandemia on vaikuttanut erityisesti naisvaltaisiin aloihin ja ammatteihin (esimerkiksi terveydenhuolto, hoito- ja pelastuspalvelut, sosiaalipalvelut, koulutus, vähittäiskauppa, kassatyöntekijät, siivoajat jne.) ja epäviralliseen talouteen; ottaa huomioon, että terveydenhuoltoalalla työskentelevät naiset ovat mahdollisesti miehiä alttiimpia infektioille, koska heidän osuutensa EU:n terveydenhuoltoalan työntekijöistä on 76 prosenttia (10);

| N. | ottaa huomioon, että naiset eivät nykyisen lasikaton vuoksi ole yhtä lailla mukana päätöksenteossa kuin miehet; toteaa, että miesten ja naisten välistä tasapuolista vallanjakoa ei ole vielä saavutettu useimpien EU:n jäsenvaltioiden hallituksissa, parlamenteissa, julkishallinnossa, covid-19-erityistyöryhmissä ja yritysten johtokunnissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että naiset eivät nykyisen lasikaton vuoksi ole yhtä lailla mukana päätöksenteossa kuin miehet; toteaa, että miesten ja naisten välistä tasapuolista vallanjakoa ei ole vielä saavutettu useimpien EU:n jäsenvaltioiden hallituksissa, parlamenteissa, julkishallinnossa, covid-19-erityistyöryhmissä ja yritysten johtokunnissa;

| O. | ottaa huomioon, että naiset kohtaavat moniperusteista eriarvoisuutta ja syrjintää, joka liittyy muun muassa rotuun, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun, uskontoon tai vakaumukseen sekä oleskeluoikeuteen ja vammaisuuteen, ja katsoo, että toimilla on puututtava kaikkiin syrjinnän muotoihin, jotta sukupuolten tasa-arvo saavutetaan kaikkien naisten osalta; ottaa huomioon, että EU:n toimintapolitiikkojen on vahvistettava moniperusteista lähestymistapaansa, jotta voidaan puuttua syrjinnän institutionaalisiin, rakenteellisiin ja historiallisiin ulottuvuuksiin; katsoo, että moniperusteisen analyysin soveltaminen antaa mahdollisuuden ymmärtää rakenteellisia esteitä ja tarjoaa myös näyttöä, jonka avulla voidaan luoda vertailuarvoja ja määrittää etenemisreitti kohti strategisia ja tehokkaita toimia järjestelmällisen syrjinnän, syrjäytymisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden torjumiseksi; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että naiset kohtaavat moniperusteista eriarvoisuutta ja syrjintää, joka liittyy muun muassa rotuun, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun, uskontoon tai vakaumukseen sekä oleskeluoikeuteen ja vammaisuuteen, ja katsoo, että toimilla on puututtava kaikkiin syrjinnän muotoihin, jotta sukupuolten tasa-arvo saavutetaan kaikkien naisten osalta; ottaa huomioon, että EU:n toimintapolitiikkojen on vahvistettava moniperusteista lähestymistapaansa, jotta voidaan puuttua syrjinnän institutionaalisiin, rakenteellisiin ja historiallisiin ulottuvuuksiin; katsoo, että moniperusteisen analyysin soveltaminen antaa mahdollisuuden ymmärtää rakenteellisia esteitä ja tarjoaa myös näyttöä, jonka avulla voidaan luoda vertailuarvoja ja määrittää etenemisreitti kohti strategisia ja tehokkaita toimia järjestelmällisen syrjinnän, syrjäytymisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden torjumiseksi;

| P. | ottaa huomioon, että naiset kohtaavat todennäköisemmin työttömyyttä ja heidän työsuhdeturvansa on heikko (esimerkiksi työsopimusten vuoksi), mikä tekee heidän työsuhteistaan epävarmoja; ottaa huomioon, että hoitoalan työntekijät ovat pääasiassa naisia (76 prosenttia) (11), ja heidän palkka- ja työolonsa ovat usein epävarmoja; ottaa huomioon, että suurin osa sosiaalialan palvelujen käyttäjistä ja tarjoajista on naisia, joten tällaisten palvelujen riittämätön tarjonta estää naisia osallistumasta täysimääräisesti työelämään, mikä luo sukupuolisokeutta sosiaalialan palvelujen suunnittelussa, budjetoinnissa ja tarjonnassa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että naiset kohtaavat todennäköisemmin työttömyyttä ja heidän työsuhdeturvansa on heikko (esimerkiksi työsopimusten vuoksi), mikä tekee heidän työsuhteistaan epävarmoja; ottaa huomioon, että hoitoalan työntekijät ovat pääasiassa naisia (76 prosenttia) (11), ja heidän palkka- ja työolonsa ovat usein epävarmoja; ottaa huomioon, että suurin osa sosiaalialan palvelujen käyttäjistä ja tarjoajista on naisia, joten tällaisten palvelujen riittämätön tarjonta estää naisia osallistumasta täysimääräisesti työelämään, mikä luo sukupuolisokeutta sosiaalialan palvelujen suunnittelussa, budjetoinnissa ja tarjonnassa;

| Q. | ottaa huomioon, että sukupuolten välinen palkkaero on edelleen 14 prosenttia Euroopassa (12) ja 20 prosenttia maailmanlaajuisesti (13) ja että sukupuolten välinen eläke-ero on jopa 40 prosenttia joissakin EU:n jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero johtaa eläke-eroon, joka itsessään lisää köyhyys- ja syrjäytymisriskiä erityisesti ikääntyneiden ja yksinelävien naisten keskuudessa; ottaa huomioon, että sekä palkkaeroilla että epävarmoilla työsuhteilla on suora vaikutus tuleviin eläkkeisiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että sukupuolten välinen palkkaero on edelleen 14 prosenttia Euroopassa (12) ja 20 prosenttia maailmanlaajuisesti (13) ja että sukupuolten välinen eläke-ero on jopa 40 prosenttia joissakin EU:n jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero johtaa eläke-eroon, joka itsessään lisää köyhyys- ja syrjäytymisriskiä erityisesti ikääntyneiden ja yksinelävien naisten keskuudessa; ottaa huomioon, että sekä palkkaeroilla että epävarmoilla työsuhteilla on suora vaikutus tuleviin eläkkeisiin;

| R. | ottaa huomioon, että palkattoman hoiva- ja kotitaloustyön epätasainen jakautuminen rajoittaa vakavasti naisten osallistumista elinkeinoelämään; ottaa huomioon, että naisten palkaton hoivatyö on ollut keskeisellä sijalla yhteiskunnan ylläpitämisessä covid-19-kriisin aikana, mutta Euroopassa 7,7 miljoonaa naista on työmarkkinoiden ulkopuolella hoitovelvoitteiden vuoksi, kun miesten vastaava luku 450 000 (14); toteaa, että palkattomasta hoivatyöstä johtuvat naisten työllisyyden ominaispiirteet (eli osa-aikatyö) vaikuttavat merkittävästi sukupuolten palkkaeroon; ottaa huomioon, että naiset vastaavat miehiä useammin pitkäaikaisesta, vähintään useana päivänä viikossa tapahtuvasta tai päivittäisestä epävirallisesta hoidosta, ja naisten osuus kaikista EU:ssa pitkäaikaista epävirallista hoitoa antavista henkilöistä on 62 prosenttia (15); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että palkattoman hoiva- ja kotitaloustyön epätasainen jakautuminen rajoittaa vakavasti naisten osallistumista elinkeinoelämään; ottaa huomioon, että naisten palkaton hoivatyö on ollut keskeisellä sijalla yhteiskunnan ylläpitämisessä covid-19-kriisin aikana, mutta Euroopassa 7,7 miljoonaa naista on työmarkkinoiden ulkopuolella hoitovelvoitteiden vuoksi, kun miesten vastaava luku 450 000 (14); toteaa, että palkattomasta hoivatyöstä johtuvat naisten työllisyyden ominaispiirteet (eli osa-aikatyö) vaikuttavat merkittävästi sukupuolten palkkaeroon; ottaa huomioon, että naiset vastaavat miehiä useammin pitkäaikaisesta, vähintään useana päivänä viikossa tapahtuvasta tai päivittäisestä epävirallisesta hoidosta, ja naisten osuus kaikista EU:ssa pitkäaikaista epävirallista hoitoa antavista henkilöistä on 62 prosenttia (15);

| S. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti 35 prosenttia naisista on kokenut fyysistä ja/tai seksuaalista parisuhdeväkivaltaa tai muun kuin kumppanin harjoittamaa seksuaalista väkivaltaa; toteaa, että covid-19-pandemian aikana parisuhdeväkivalta on lisääntynyt niin voimakkaasti, että YK kutsuu sitä ”varjopandemiaksi”, sillä Maailman terveysjärjestön Euroopan jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet parisuhdeväkivallan kohteeksi joutuneiden naisten hätäsoittojen määrän lisääntyneen 60 prosentilla (16); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti 35 prosenttia naisista on kokenut fyysistä ja/tai seksuaalista parisuhdeväkivaltaa tai muun kuin kumppanin harjoittamaa seksuaalista väkivaltaa; toteaa, että covid-19-pandemian aikana parisuhdeväkivalta on lisääntynyt niin voimakkaasti, että YK kutsuu sitä ”varjopandemiaksi”, sillä Maailman terveysjärjestön Euroopan jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet parisuhdeväkivallan kohteeksi joutuneiden naisten hätäsoittojen määrän lisääntyneen 60 prosentilla (16);

| T. | ottaa huomioon, että naiset ovat haavoittuvampia ilmastonmuutoksen vaikutuksille (17); ottaa huomioon, että vaikka naiset näyttävät osoittavan käyttäytymisessään enemmän huolta ilmastosta kuin miehet, naiset ovat edelleen aliedustettuina ilmastokriisiä käsittelevissä päätöksentekotehtävissä, ja heidän osuutensa uusiutuvaan energiaan liittyvästä työvoimasta on maailmanlaajuisesti vain 32 prosenttia (18); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että naiset ovat haavoittuvampia ilmastonmuutoksen vaikutuksille (17); ottaa huomioon, että vaikka naiset näyttävät osoittavan käyttäytymisessään enemmän huolta ilmastosta kuin miehet, naiset ovat edelleen aliedustettuina ilmastokriisiä käsittelevissä päätöksentekotehtävissä, ja heidän osuutensa uusiutuvaan energiaan liittyvästä työvoimasta on maailmanlaajuisesti vain 32 prosenttia (18);

| U. | toteaa, että sukupuolten välinen kuilu on olemassa kaikilla digitaaliteknologian aloilla, erityisesti innovatiivisissa teknologioissa, kuten tekoälyn ja kyberturvallisuuden aloilla; toteaa, että sukupuolistereotypiat, kulttuuriperusteinen väheksyminen sekä naispuolisten roolimallien tuntemattomuus ja vähäinen näkyvyys heikentävät tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia STEM-alojen koulutuksessa ja työurilla; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että sukupuolten välinen kuilu on olemassa kaikilla digitaaliteknologian aloilla, erityisesti innovatiivisissa teknologioissa, kuten tekoälyn ja kyberturvallisuuden aloilla; toteaa, että sukupuolistereotypiat, kulttuuriperusteinen väheksyminen sekä naispuolisten roolimallien tuntemattomuus ja vähäinen näkyvyys heikentävät tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia STEM-alojen koulutuksessa ja työurilla;

| V. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on havaittavissa selkeää taantumista ja että on olemassa vaara, että sukupuolten tasa-arvo menettää entisestään merkitystään jäsenvaltioiden asialistoilla; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on havaittavissa selkeää taantumista ja että on olemassa vaara, että sukupuolten tasa-arvo menettää entisestään merkitystään jäsenvaltioiden asialistoilla;

1.

pitää valitettavana, että 1. lokakuuta 2020 YK:n yleiskokouksen yhteydessä Pekingin julistuksen vuosipäivän kunniaksi pidetyssä korkean tason kokouksessa, jonka aiheena oli sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen ja kaikkien naisten ja tyttöjen voimaannuttamisen nopeuttaminen, yli sadan maailman maan johtajat tunnustivat, että naisten oikeuksien alalla saavutettu yleinen edistys oli paljon vähäisempää kuin se, mihin he sitoutuivat Pekingin julistuksessa vuonna 1995;

2.

korostaa, että UN Women -järjestön raportissa ”Gender equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing (19)” kerrotaan, että edistyminen kohti tasa-arvoa on itse asiassa hidastumassa ja kovalla työllä saavutetut edut ovat murenemassa maailmanlaajuisesti;

3.

panee huolestuneena merkille, että EIGEn vuonna 2020 julkaisemassa Pekingin toimintaohjelman viidennessä tarkistuksessa painotettiin, ettei yksikään Euroopan unionin jäsenvaltio ole saavuttanut Pekingin julistuksessa vuonna 1995 asetettuja tavoitteita; pitää valitettavana, että EIGEn vuoden 2020 tasa-arvoindeksi osoitti, että edistyminen naisten ja miesten tasa-arvon saavuttamisessa oli pysähtynyt ja että vaikka sukupuolten tasa-arvon parantamiseen tähtäävistä pyrkimyksistä on saatu joitakin tuloksia, EU:ssa esiintyy edelleen eriarvoisuutta ja sukupuolten välisiä eroja kaikilla Pekingin toimintaohjelman kattamilla aloilla;

4.

korostaa, että covid-19-pandemian sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti naisiin ja tyttöihin, mikä pahentaa jo olemassa olevaa sukupuolten eriarvoisuutta ja uhkaa tehdä tyhjäksi tähän mennessä saavutetun edistyksen; korostaa tässä yhteydessä, että UN Women -järjestön arvioiden (20) mukaan vielä 47 miljoonaa naista ja tyttöä joutuu pandemian vuoksi köyhyysrajan alapuolelle maailmanlaajuisesti, jolloin kokonaismäärä nousee 435 miljoonaan, ja että pandemia on lisännyt sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa eksponentiaalisesti, ja että naiset menettävät työpaikkansa ja toimeentulonsa nopeammin, koska he toimivat useammin pahasti kärsineillä talouden aloilla;

5.

toteaa, että useampia naisia valitaan ja nimitetään päätöksentekotehtäviin, mutta pitää valitettavana, että edistyminen on hidasta ja tasapuolinen edustus on saavutettu vain muutamissa EU:n jäsenvaltioissa;

6.

palauttaa mieliin 17. joulukuuta 2020 esittämänsä kannan ja kehottaa neuvostoa perustamaan erityisen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän kokoonpanon, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä ja konkreettisia toimenpiteitä naisten oikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon liittyviin haasteisiin vastaamiseksi sekä varmistaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä keskustellaan korkeimmalla poliittisella tasolla;

7.

pitää valitettavana, ettei sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista sovelleta järjestelmällisesti kaikilla EU:n politiikanaloilla ja rahoitusohjelmissa; panee tyytyväisenä merkille, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on horisontaalinen painopiste vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä; kehottaa komissiota varmistamaan sukupuolten tasa-arvon järjestelmällisen valtavirtaistamisen keskeisenä strategiana, jolla tuetaan sukupuolten tasa-arvon toteutumista, ja toteuttamaan sukupuolitietoista budjetointia, käytäntöjä ja etenemissuunnitelmia yhteistyössä sukupuolitietoisen budjetoinnin asiantuntijoiden kanssa, jotta varmistetaan, että naiset ja miehet hyötyvät yhtäläisesti julkisesta varainkäytöstä kaikilla budjetoinnin tasoilla ja että naisten näkökulmat valtavirtaistetaan kaikilla aloilla siten, että erityisrahastoilla puututaan epätasa-arvotekijöihin, kuten naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan, myös tasa-arvon edistämistä koskevan kansalaisten, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman varojen jakamisessa;

8.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan ja panemaan täytäntöön konkreettisia suunnitelmia ja toimia, joille varataan riittävästi rahoitusta ja jotka perustuvat kahteentoista Pekingin toimintaohjelmassa määriteltyyn ongelma-alueeseen, erityisesti naisiin ja köyhyyteen, naisiin ja talouteen, valtaan ja päätöksentekoon, naisiin ja väkivaltaan, naisiin ja ympäristöön sekä naisiin ja terveyteen, jotta voidaan edistää naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa koskevaa toimintaohjelmaa tulevaa sukupolvien tasa-arvoa käsittelevää foorumia silmällä pitäen;

9.

pitää valitettavana, että joissakin maissa ilmenneet taantumukselliset suuntaukset, jotka koskevat Istanbulin yleissopimuksen kyseenalaistamista, naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikkenemistä sekä ruumiilliseen itsemääräämisoikeuteen ja hedelmällisyyden hallintaan kohdistuvia haasteita, ovat voimistuneet viime vuosina; tuomitsee jyrkästi perustuslakituomioistuimen antaman päätöksen, jolla pannaan täytäntöön tosiallinen aborttikielto, ja sitä seuranneen naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikkenemisen Puolassa sekä perusteettomat ja kohtuuttomat abortin saatavuutta koskevat rajoitukset;

10.

muistuttaa, että naisten oikeudet ovat ihmisoikeuksia ja ne ovat erottamaton, luovuttamaton ja jakamaton osa yleismaailmallisia ihmisoikeuksia, kuten neljännessä naisten maailmankonferenssissa todettiin;

11.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan ja parantamaan vertailukelpoisten iän, rodun ja etnisen alkuperän sekä sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen keruuta, jotta voidaan parantaa kvantitatiivisia analyyseja sekä suunnitella ja toteuttaa EU:n toimintapolitiikkoja, joissa intersektionaalinen sukupuolinäkökulma otetaan paremmin huomioon; korostaa EIGEn merkitystä lainsäädäntöanalyysin ja päätöksenteon perustana käytettävien sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen luotettavana toimittajana ja pitää erittäin tärkeänä EIGEn rahoituksen ja valmiuksien turvaamista ja laajentamista; kehottaa myös EIGEä ja kaikkia muita asiaankuuluvia EU:n toimielimiä ja virastoja laatimaan ja ottamaan käyttöön uusia indikaattoreita, kuten työssäkäyvien köyhyys, aikaköyhyys tai hoivatyön arvo;

12.

muistuttaa, että Euroopan unionissa elää 46 miljoonaa vammaista naista ja tyttöä ja että puolet kaikista työikäisistä vammaisista naisista on työelämän ulkopuolella; korostaa vammaisten naisten kohtaamia erityisongelmia ja muistuttaa, että kaikissa jäsenvaltioissa vammaiset naiset kärsivät vakavasta aineellisesta puutteesta; toteaa siksi uudelleen, että sukupuolinäkökulma on sisällytettävä tiiviimmin tulevaan vammaisia henkilöitä koskevaan tasa-arvostrategiaan 2021;

13.

kehottaa neuvostoa ja vaatii jäsenvaltioita hyväksymään ja panemaan täytäntöön syrjinnän vastaisen direktiivin ja takaamaan, että moninkertainen ja moniperusteinen syrjintä poistetaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa;

Naiset ja köyhyys

Naiset ja köyhyys

| 14. | korostaa, että sukupuoli on edelleen merkittävä tekijä köyhyyden eri muodoissa EU:ssa ja vaikka syrjäytymisaste ja sukupuolten väliset köyhyyserot vaihtelevat huomattavasti maiden välillä, 23,3 prosenttia naisista ja 21,6 prosenttia miehistä on köyhyysvaarassa (21); korostaa, että riski kasvaa merkittävästi iän myötä ja siihen vaikuttavat kotitalouden kokoonpano, rotu tai etninen alkuperä, vammaisuus ja työllisyystilanne; korostaa, että sukupuolten palkka-, eläke- ja hoitoerot ovat merkittäviä tekijöitä köyhyyden naisistumisessa; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että sukupuoli on edelleen merkittävä tekijä köyhyyden eri muodoissa EU:ssa ja vaikka syrjäytymisaste ja sukupuolten väliset köyhyyserot vaihtelevat huomattavasti maiden välillä, 23,3 prosenttia naisista ja 21,6 prosenttia miehistä on köyhyysvaarassa (21

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan köyhyyden naisistumiseen sen kaikissa muodoissa, myös vanhuusiän köyhyyteen, erityisesti ottamalla sukupuolen huomioon riittävien eläkeoikeuksien saatavuudessa sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja parantamalla työoloja naisvaltaisilla aloilla ja ammateissa; pitää tärkeänä, että käsitellään naisvaltaisten alojen yhteiskunnallista, taloudellista ja kulttuurisidonnaista aliarvostusta, tarvetta torjua tällaisia stereotypioita sekä naisten yliedustusta epätyypillisissä työsuhteissa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan köyhyyden naisistumiseen sen kaikissa muodoissa, myös vanhuusiän köyhyyteen, erityisesti ottamalla sukupuolen huomioon riittävien eläkeoikeuksien saatavuudessa sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja parantamalla työoloja naisvaltaisilla aloilla ja ammateissa; pitää tärkeänä, että käsitellään naisvaltaisten alojen yhteiskunnallista, taloudellista ja kulttuurisidonnaista aliarvostusta, tarvetta torjua tällaisia stereotypioita sekä naisten yliedustusta epätyypillisissä työsuhteissa;

| 16. | korostaa, että eläke-erojen poistamisen ja eläkkeiden yleisen turvaamisen ja korottamisen lisäksi on välttämätöntä, että säilytetään julkiset sosiaaliturvajärjestelmät ja että niissä sovelletaan solidaarisuuden ja uudelleenjaon periaatteita ja että epävarman ja sääntelemättömän työn torjumiseksi ryhdytään mahdollisimman ankariin toimiin; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että eläke-erojen poistamisen ja eläkkeiden yleisen turvaamisen ja korottamisen lisäksi on välttämätöntä, että säilytetään julkiset sosiaaliturvajärjestelmät ja että niissä sovelletaan solidaarisuuden ja uudelleenjaon periaatteita ja että epävarman ja sääntelemättömän työn torjumiseksi ryhdytään mahdollisimman ankariin toimiin;

| 17. | kehottaa komissiota esittämään köyhyydenvastaisen strategian, jolla torjutaan köyhyyden naisistumista ja keskitytään erityisesti yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan sosiaalisia erityistoimenpiteitä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseksi kohtuuhintaisten asuntojen, liikennepalveluiden ja energian saatavuuden osalta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota esittämään köyhyydenvastaisen strategian, jolla torjutaan köyhyyden naisistumista ja keskitytään erityisesti yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan sosiaalisia erityistoimenpiteitä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseksi kohtuuhintaisten asuntojen, liikennepalveluiden ja energian saatavuuden osalta;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityistoimenpiteitä ikääntymiseen liittyvän köyhyysriskin torjumiseksi ja kehottaa komissiota sisällyttämään köyhyyden sukupuoliulottuvuuden talouskasvua ja sosiaalipolitiikkaa koskeviin toimintakehyksiinsä; suhtautuu myönteisesti sukupuolen mukaan eriteltyjen indikaattoreiden sisällyttämiseen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon valvontamekanismiin; korostaa tarvetta valtavirtaistaa sukupuolinäkökulma soveltamalla intersektionaalista lähestymistapaa pilarin periaatteiden 2 ja 3 mukaisesti ja kehottaa parantamaan koordinointia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson välillä; kehottaa komissiota kehittämään tasa-arvoindeksin ja sisällyttämään sen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, jotta voidaan seurata makrotason talouspolitiikan samoin kuin vihreän ja digitaalisen siirtymän sukupuolisidonnaisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityistoimenpiteitä ikääntymiseen liittyvän köyhyysriskin torjumiseksi ja kehottaa komissiota sisällyttämään köyhyyden sukupuoliulottuvuuden talouskasvua ja sosiaalipolitiikkaa koskeviin toimintakehyksiinsä; suhtautuu myönteisesti sukupuolen mukaan eriteltyjen indikaattoreiden sisällyttämiseen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon valvontamekanismiin; korostaa tarvetta valtavirtaistaa sukupuolinäkökulma soveltamalla intersektionaalista lähestymistapaa pilarin periaatteiden 2 ja 3 mukaisesti ja kehottaa parantamaan koordinointia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson välillä; kehottaa komissiota kehittämään tasa-arvoindeksin ja sisällyttämään sen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, jotta voidaan seurata makrotason talouspolitiikan samoin kuin vihreän ja digitaalisen siirtymän sukupuolisidonnaisia vaikutuksia;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan naiset keskeiselle sijalle pandemian jälkeisessä elpymisessä, jotta voidaan lieventää covid-19-kriisin aiheuttamaa takapakkia sukupuolten köyhyyserojen kaventamisessa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan naiset keskeiselle sijalle pandemian jälkeisessä elpymisessä, jotta voidaan lieventää covid-19-kriisin aiheuttamaa takapakkia sukupuolten köyhyyserojen kaventamisessa;

Naiset ja ympäristö

Naiset ja ympäristö

| 20. | panee tyytyväisenä merkille, että ilmastonmuutoksen sukupuoliulottuvuus tunnustetaan sekä sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa kolmannessa toimintasuunnitelmassa että Euroopan sukupuolistrategiassa 2020–2025; korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on olennaisen tärkeää ilmastokriisin hallinnan kannalta; |
| --- | --- |

20.

panee tyytyväisenä merkille, että ilmastonmuutoksen sukupuoliulottuvuus tunnustetaan sekä sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa kolmannessa toimintasuunnitelmassa että Euroopan sukupuolistrategiassa 2020–2025; korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on olennaisen tärkeää ilmastokriisin hallinnan kannalta;

| 21. | painottaa, että naiset ovat voimakkaita muutostekijöitä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita puuttumaan sukupuolten epätasa-arvoon ilmastotoimiin liittyvissä päätöksentekotehtävissä yhteiskunnan kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

21.

painottaa, että naiset ovat voimakkaita muutostekijöitä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita puuttumaan sukupuolten epätasa-arvoon ilmastotoimiin liittyvissä päätöksentekotehtävissä yhteiskunnan kaikilla tasoilla;

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään sukupuolisensitiivisiä tavoitteita, päämääriä ja indikaattoreita sekä keräämään sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ilmastonmuutosta koskevien politiikkojen, ohjelmien ja hankkeiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa sekä perustamaan valtion instituutioihin sukupuolten tasa-arvoa ja ilmastonmuutosta käsitteleviä yhteyspisteitä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään sukupuolisensitiivisiä tavoitteita, päämääriä ja indikaattoreita sekä keräämään sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ilmastonmuutosta koskevien politiikkojen, ohjelmien ja hankkeiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa sekä perustamaan valtion instituutioihin sukupuolten tasa-arvoa ja ilmastonmuutosta käsitteleviä yhteyspisteitä;

Naiset ja talous sekä naiset, valta ja päätöksenteko

Naiset ja talous sekä naiset, valta ja päätöksenteko

| 23. | pitää erittäin tärkeänä, että naiset osallistuvat täysimääräisesti ja tasavertaisesti miesten kanssa yhteiskunnan ja talouden kaikilla osa-alueille ja että sukupuolten tasapuolista edustusta edistetään aktiivisesti päätöksenteon kaikilla tasoilla; kehottaa tässä yhteydessä komissiota aktivoimaan naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin käsittelyn Eurooppa-neuvostossa; |
| --- | --- |

23.

pitää erittäin tärkeänä, että naiset osallistuvat täysimääräisesti ja tasavertaisesti miesten kanssa yhteiskunnan ja talouden kaikilla osa-alueille ja että sukupuolten tasapuolista edustusta edistetään aktiivisesti päätöksenteon kaikilla tasoilla; kehottaa tässä yhteydessä komissiota aktivoimaan naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin käsittelyn Eurooppa-neuvostossa;

| 24. | kehottaa EU:ta asettamaan tavoitteita ja aikatauluja sekä laatimaan toimintasuunnitelmia ja väliaikaisia erityistoimenpiteitä, jotta voidaan saavuttaa sukupuolipariteetti ja edetä kohti tasapuolista edustusta kaikissa toimeenpano-, lainsäädäntö- ja hallintotehtävissä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa EU:ta asettamaan tavoitteita ja aikatauluja sekä laatimaan toimintasuunnitelmia ja väliaikaisia erityistoimenpiteitä, jotta voidaan saavuttaa sukupuolipariteetti ja edetä kohti tasapuolista edustusta kaikissa toimeenpano-, lainsäädäntö- ja hallintotehtävissä;

| 25. | korostaa, että naisten täysimääräinen osallistuminen työmarkkinoille ja naisyrittäjyyden edistäminen ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä pitkän aikavälin osallistavan talouskasvun aikaansaamiseksi, eriarvoisuuden torjumiseksi ja naisten taloudellisen riippumattomuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että naisten täysimääräinen osallistuminen työmarkkinoille ja naisyrittäjyyden edistäminen ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä pitkän aikavälin osallistavan talouskasvun aikaansaamiseksi, eriarvoisuuden torjumiseksi ja naisten taloudellisen riippumattomuuden edistämiseksi;

| 26. | kehottaa EU:ta tehostamaan toimia sukupuolten palkkaeron poistamiseksi ja samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöön panemiseksi hyväksymällä lainsäädäntöä, jolla lisätään palkkauksen avoimuutta, mukaan lukien kaikkia yrityksiä koskevat pakolliset toimenpiteet; pitää valitettavana, ettei komissio ole esittänyt suunnitelmien mukaisesti palkkauksen avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa EU:ta tehostamaan toimia sukupuolten palkkaeron poistamiseksi ja samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöön panemiseksi hyväksymällä lainsäädäntöä, jolla lisätään palkkauksen avoimuutta, mukaan lukien kaikkia yrityksiä koskevat pakolliset toimenpiteet; pitää valitettavana, ettei komissio ole esittänyt suunnitelmien mukaisesti palkkauksen avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä;

| 27. | on tyytyväinen komission sitoumukseen seurata työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoteen 2022 mennessä ja varmistaa, että jäsenvaltiot panevat sen täysimääräisesti täytäntöön yhteistyössä naisten oikeuksia ajavien järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen kanssa; kehottaa jäsenvaltioita myös ylittämään direktiivin vähimmäisvaatimukset; panee merkille, että vanhempainvastuuta koskevia säännöksiä on laajennettu siten, että niihin sisältyy vammaisten perheenjäsenten ja ikääntyneiden henkilöiden pitkäaikaishoito hyvänä lähtökohtana, ja pyytää komissiota harkitsemaan niiden laajentamista edelleen, jotta voidaan estää erityisesti naispuolisen työvoiman väheneminen; |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen komission sitoumukseen seurata työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoteen 2022 mennessä ja varmistaa, että jäsenvaltiot panevat sen täysimääräisesti täytäntöön yhteistyössä naisten oikeuksia ajavien järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen kanssa; kehottaa jäsenvaltioita myös ylittämään direktiivin vähimmäisvaatimukset; panee merkille, että vanhempainvastuuta koskevia säännöksiä on laajennettu siten, että niihin sisältyy vammaisten perheenjäsenten ja ikääntyneiden henkilöiden pitkäaikaishoito hyvänä lähtökohtana, ja pyytää komissiota harkitsemaan niiden laajentamista edelleen, jotta voidaan estää erityisesti naispuolisen työvoiman väheneminen;

| 28. | korostaa, että etätyön kaltaiset työolojen muutokset voivat vaikuttaa mahdollisuuteen olla tavoittamattomissa ja lisätä työtaakkaa, mikä vaikuttaa naisiin paljon enemmän kuin miehiin, koska heillä on pääasiallisesti tai perinteisesti kodin ja perheen hoitajan rooli; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että etätyön kaltaiset työolojen muutokset voivat vaikuttaa mahdollisuuteen olla tavoittamattomissa ja lisätä työtaakkaa, mikä vaikuttaa naisiin paljon enemmän kuin miehiin, koska heillä on pääasiallisesti tai perinteisesti kodin ja perheen hoitajan rooli;

| 29. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen, jossa tarkasteltaisiin hoitoa kokonaisvaltaisesti ja koko elämän aikana ja otettaisiin huomioon sekä hoidettavien että hoitajien tarpeet ja vahvistettaisiin vähimmäisnormit ja laatua koskevat suuntaviivat koko elämänkaaren kattavalle hoidolle ja hoivalle, mukaan lukien lapset, vanhukset ja henkilöt, joilla on pitkäaikaisia tarpeita; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen, jossa tarkasteltaisiin hoitoa kokonaisvaltaisesti ja koko elämän aikana ja otettaisiin huomioon sekä hoidettavien että hoitajien tarpeet ja vahvistettaisiin vähimmäisnormit ja laatua koskevat suuntaviivat koko elämänkaaren kattavalle hoidolle ja hoivalle, mukaan lukien lapset, vanhukset ja henkilöt, joilla on pitkäaikaisia tarpeita;

| 30. | kehottaa komissiota tarkastelemaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja varmistamaan naisten merkityksellisen osallistumisen keskeisiin päätöksentekoelimiin sekä sukupuolisensitiivisten elpymis- ja elvytyspakettien suunnitteluun monivuotisessa rahoituskehyksessä ja Next Generation EU -elpymissuunnitelmassa; panee merkille, että covid-19-kriisi vaikuttaa työmarkkinoilla erityisesti naisiin, koska naisten työttömyysaste on noussut; kehottaa tässä yhteydessä komissiota toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä, joilla sukupuolten työllisyyseroihin puututaan jakamalla varoja kohdennetusti elpymis- ja palautumistukivälineestä ja joilla EU:n jäsenvaltiot toteuttavat konkreettisia toimia, joilla puututaan naisten työttömyyteen, naisten köyhyyteen sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lisääntymiseen, sillä ne estävät naisten täysimääräisen osallistumisen kaikilla elämänaloilla, työllisyys mukaan luettuna; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota tarkastelemaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja varmistamaan naisten merkityksellisen osallistumisen keskeisiin päätöksentekoelimiin sekä sukupuolisensitiivisten elpymis- ja elvytyspakettien suunnitteluun monivuotisessa rahoituskehyksessä ja Next Generation EU -elpymissuunnitelmassa; panee merkille, että covid-19-kriisi vaikuttaa työmarkkinoilla erityisesti naisiin, koska naisten työttömyysaste on noussut; kehottaa tässä yhteydessä komissiota toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä, joilla sukupuolten työllisyyseroihin puututaan jakamalla varoja kohdennetusti elpymis- ja palautumistukivälineestä ja joilla EU:n jäsenvaltiot toteuttavat konkreettisia toimia, joilla puututaan naisten työttömyyteen, naisten köyhyyteen sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lisääntymiseen, sillä ne estävät naisten täysimääräisen osallistumisen kaikilla elämänaloilla, työllisyys mukaan luettuna;

| 31. | korostaa tarvetta varmistaa kotitaloustyötä tekevien naisten oikeudet ihmisarvoisiin työoloihin ja yhtäläiseen sosiaaliseen suojeluun varmistamalla kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevan ILOn yleissopimuksen nro 189 ratifioinnin ja täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

31.

korostaa tarvetta varmistaa kotitaloustyötä tekevien naisten oikeudet ihmisarvoisiin työoloihin ja yhtäläiseen sosiaaliseen suojeluun varmistamalla kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevan ILOn yleissopimuksen nro 189 ratifioinnin ja täytäntöönpanon;

| 32. | panee huolestuneena merkille, että vain 18 prosenttia (22) EU:n kahdeksasta miljoonasta tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijasta on naisia ja että naiset ovat vaarassa jäädä suuremmassa määrin Euroopan digitaalistrategian ulkopuolelle; kehottaa komissiota vahvistamaan toimintapolitiikkoja, joilla edistetään naisten laajempaa osallistumista STEM-alojen ammatteihin ja opintoihin, ja korostaa, että naisten on voitava osallistua ja olla edustettuina uusilla talouden aloilla, jotka ovat tärkeitä kestävän kehityksen kannalta, kuten tieto- ja viestintätekniikka, digitaaliala ja tekoäly; |
| --- | --- |

32.

panee huolestuneena merkille, että vain 18 prosenttia (22

| 33. | kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan käyttöön kiintiöiden kaltaisia sitovia toimenpiteitä, jotta varmistetaan sukupuolten tasapuolinen edustus vaaleilla valituissa elimissä, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan naisten ja miesten tasapuolisen edustuksen sekä Euroopan parlamentissa että kansallisissa parlamenteissa; kehottaa laatimaan strategioita, joilla taataan taustaltaan erilaisten naisten merkityksellinen edustus EU:n toimielinten päätöksentekotehtävissä; |
| --- | --- |

33.

kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan käyttöön kiintiöiden kaltaisia sitovia toimenpiteitä, jotta varmistetaan sukupuolten tasapuolinen edustus vaaleilla valituissa elimissä, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan naisten ja miesten tasapuolisen edustuksen sekä Euroopan parlamentissa että kansallisissa parlamenteissa; kehottaa laatimaan strategioita, joilla taataan taustaltaan erilaisten naisten merkityksellinen edustus EU:n toimielinten päätöksentekotehtävissä;

Naiset ja väkivalta: sukupuoleen perustuvan väkivallan kitkeminen

Naiset ja väkivalta: sukupuoleen perustuvan väkivallan kitkeminen

| 34. | pitää myönteisenä komission sitoutumista Euroopan sukupuolistrategiaan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjuntaan ja pyytää jälleen saattamaan EU:n osalta kiireellisesti päätökseen Istanbulin yleissopimuksen ratifioinnin laaja-alaisen liittymisen pohjalta sekä kannustamaan kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan sen ja panemaan sen täytäntöön; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon GREVIO-asiantuntijaryhmän suositukset ja parantamaan lainsäädäntöään sen saattamiseksi Istanbulin yleissopimuksen määräysten tasalle, jotta voidaan varmistaa asianmukainen täytäntöönpano ja valvonta; |
| --- | --- |

34.

pitää myönteisenä komission sitoutumista Euroopan sukupuolistrategiaan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjuntaan ja pyytää jälleen saattamaan EU:n osalta kiireellisesti päätökseen Istanbulin yleissopimuksen ratifioinnin laaja-alaisen liittymisen pohjalta sekä kannustamaan kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan sen ja panemaan sen täytäntöön; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon GREVIO-asiantuntijaryhmän suositukset ja parantamaan lainsäädäntöään sen saattamiseksi Istanbulin yleissopimuksen määräysten tasalle, jotta voidaan varmistaa asianmukainen täytäntöönpano ja valvonta;

| 35. | suhtautuu myönteisesti aloitteeseen laajentaa rikollisuudeksi katsottujen alojen määritelmää siten, että ne kattavat tietyt sukupuoleen perustuvan väkivallan muodot SEUT:n 83 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen kokonaisvaltaiseksi, uhrikeskeiseksi EU:n direktiiviksi, jotta voidaan ehkäistä ja torjua kaikenlaista sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; muistuttaa, että tällaisten uusien lainsäädäntötoimenpiteiden olisi joka tapauksessa täydennettävä Istanbulin yleissopimuksen ratifiointia; |
| --- | --- |

35.

suhtautuu myönteisesti aloitteeseen laajentaa rikollisuudeksi katsottujen alojen määritelmää siten, että ne kattavat tietyt sukupuoleen perustuvan väkivallan muodot SEUT:n 83 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen kokonaisvaltaiseksi, uhrikeskeiseksi EU:n direktiiviksi, jotta voidaan ehkäistä ja torjua kaikenlaista sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; muistuttaa, että tällaisten uusien lainsäädäntötoimenpiteiden olisi joka tapauksessa täydennettävä Istanbulin yleissopimuksen ratifiointia;

| 36. | kehottaa EU:ta puuttumaan kiireellisesti sukupuoleen perustuvan väkivallan lisääntymiseen covid-19-pandemian aikana; kehottaa siksi komissiota laatimaan Euroopan unionin pöytäkirjan sukupuoleen perustuvasta väkivallasta kriisiaikoina ja sisällyttämään siihen uhrien suojelupalvelut, kuten tukipuhelinpalvelut, turvallisen majoituksen ja terveyspalvelut, ”olennaisina palveluina” jäsenvaltioissa, jotta voidaan ehkäistä sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja tukea perheväkivallan uhreja covid-19-pandemian kaltaisten kriisien aikana; panee huolestuneena merkille, että naisiin ja tyttöihin kohdistuvasta väkivallasta ei ole saatavilla tietoja, joista ilmenisi tapausten lisääntyminen covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

36.

kehottaa EU:ta puuttumaan kiireellisesti sukupuoleen perustuvan väkivallan lisääntymiseen covid-19-pandemian aikana; kehottaa siksi komissiota laatimaan Euroopan unionin pöytäkirjan sukupuoleen perustuvasta väkivallasta kriisiaikoina ja sisällyttämään siihen uhrien suojelupalvelut, kuten tukipuhelinpalvelut, turvallisen majoituksen ja terveyspalvelut, ”olennaisina palveluina” jäsenvaltioissa, jotta voidaan ehkäistä sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja tukea perheväkivallan uhreja covid-19-pandemian kaltaisten kriisien aikana; panee huolestuneena merkille, että naisiin ja tyttöihin kohdistuvasta väkivallasta ei ole saatavilla tietoja, joista ilmenisi tapausten lisääntyminen covid-19-pandemian aikana;

| 37. | korostaa koulutuksen merkitystä ja kehottaa torjumaan sukupuolistereotypioita, jotka johtavat sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan; kehottaa EU:ta varmistamaan, että kaikilla EU:n julkisilla elimillä on olemassa menettelytapasäännöt, joissa vahvistetaan väkivaltaa, syrjintää ja hyväksikäyttöä koskeva nollatoleranssi, ja että niitä noudatetaan ja että käytettävissä on sisäisiä raportointi- ja valitusmekanismeja; |
| --- | --- |

37.

korostaa koulutuksen merkitystä ja kehottaa torjumaan sukupuolistereotypioita, jotka johtavat sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan; kehottaa EU:ta varmistamaan, että kaikilla EU:n julkisilla elimillä on olemassa menettelytapasäännöt, joissa vahvistetaan väkivaltaa, syrjintää ja hyväksikäyttöä koskeva nollatoleranssi, ja että niitä noudatetaan ja että käytettävissä on sisäisiä raportointi- ja valitusmekanismeja;

| 38. | painottaa tarvetta kerätä ja järjestää sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjä tietoja kaikista sukupuoleen perustuvan väkivallan muodoista jäsenvaltioissa; pitää myönteisenä ilmoitusta perusoikeusviraston uudesta EU:n laajuisesta selvityksestä, joka koskee kaikkien naisiin kohdistuvan väkivallan muotojen yleisyyttä ja dynamiikkaa; |
| --- | --- |

38.

painottaa tarvetta kerätä ja järjestää sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjä tietoja kaikista sukupuoleen perustuvan väkivallan muodoista jäsenvaltioissa; pitää myönteisenä ilmoitusta perusoikeusviraston uudesta EU:n laajuisesta selvityksestä, joka koskee kaikkien naisiin kohdistuvan väkivallan muotojen yleisyyttä ja dynamiikkaa;

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota hyväksymään erityisiä toimenpiteitä naisiin ja tyttöihin suhteettomasti vaikuttavan verkkoväkivallan, myös verkkohäirinnän ja -kiusaamisen sekä naisiin kohdistuvan vihapuheen, poistamiseksi, ja puuttumaan erityisesti näiden sukupuoleen perustuvan väkivallan muotojen lisääntymiseen covid-19-pandemian aikana; kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevaa sääntelyä ja muita mahdollisia toimia vihapuheen ja verkkohäirinnän lopettamiseksi; |
| --- | --- |

39.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota hyväksymään erityisiä toimenpiteitä naisiin ja tyttöihin suhteettomasti vaikuttavan verkkoväkivallan, myös verkkohäirinnän ja -kiusaamisen sekä naisiin kohdistuvan vihapuheen, poistamiseksi, ja puuttumaan erityisesti näiden sukupuoleen perustuvan väkivallan muotojen lisääntymiseen covid-19-pandemian aikana; kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevaa sääntelyä ja muita mahdollisia toimia vihapuheen ja verkkohäirinnän lopettamiseksi;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan viipymättä täytäntöön äskettäin hyväksytyn väkivallan ja häirinnän estämistä työelämässä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 190; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan viipymättä täytäntöön äskettäin hyväksytyn väkivallan ja häirinnän estämistä työelämässä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 190;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan tehokkaasti täytäntöön direktiivin 2011/36/EU (23) ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta sekä hyväksymään erityistoimenpiteitä, joilla puututaan naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja sukupuolten eriarvoisuuteen, jotka ovat ihmiskaupan perimmäisiä syitä; kehottaa komissiota tarkistamaan direktiiviä perusteellisen vaikutustenarvioinnin jälkeen, jotta voidaan tehostaa kaikkien ihmiskaupan muotojen ehkäisemistä ja ihmiskauppaan liittyviä syytetoimia erityisesti sen laajimman ja raportoiduimman muodon eli seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan osalta, sillä se koskee 92:ta prosenttia ihmiskaupan kohteeksi joutuneista naisista ja tytöistä Euroopassa; kehottaa lisäksi komissiota muuttamaan direktiiviä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot nimenomaisesti kriminalisoivat kaikkien ihmiskaupan uhrien tarjoamien palvelujen tietoisen käytön; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan tehokkaasti täytäntöön direktiivin 2011/36/EU (23

Naiset ja terveys

Naiset ja terveys

| 42. | muistuttaa, että terveydenhuollon yleinen saatavuus on ihmisoikeus, joka voidaan taata ainoastaan sellaisen yleisen järjestelmän avulla, joka on kaikkien saatavilla sosiaalisesta ja taloudellisesta taustasta riippumatta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan terveydenhuoltopalveluiden asianmukaisen tarjonnan ja takaamaan niiden yhtäläisen saatavuuden; |
| --- | --- |

42.

muistuttaa, että terveydenhuollon yleinen saatavuus on ihmisoikeus, joka voidaan taata ainoastaan sellaisen yleisen järjestelmän avulla, joka on kaikkien saatavilla sosiaalisesta ja taloudellisesta taustasta riippumatta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan terveydenhuoltopalveluiden asianmukaisen tarjonnan ja takaamaan niiden yhtäläisen saatavuuden;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita investoimaan vakaisiin ja muutosjoustaviin julkisiin terveydenhuoltojärjestelmiin ja varmistamaan, että terveydenhuoltohenkilöstö, josta suurin osa on yleensä matalapalkkaisissa tehtävissä toimivia naisia, saa työstään oikeudenmukaisen korvauksen ja kunnolliset työolot; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita investoimaan vakaisiin ja muutosjoustaviin julkisiin terveydenhuoltojärjestelmiin ja varmistamaan, että terveydenhuoltohenkilöstö, josta suurin osa on yleensä matalapalkkaisissa tehtävissä toimivia naisia, saa työstään oikeudenmukaisen korvauksen ja kunnolliset työolot;

| 44. | vaatii seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleismaailmallista kunnioittamista ja saatavuutta kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelman ja Pekingin toimintaohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

44.

vaatii seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleismaailmallista kunnioittamista ja saatavuutta kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelman ja Pekingin toimintaohjelman mukaisesti;

| 45. | korostaa, että perhesuunnittelun, äitiysterveyspalveluiden sekä turvallisen ja laillisen raskaudenkeskeytyksen saatavuus ovat tärkeitä tekijöitä naisten oikeuksien takaamisessa ja ihmishenkien pelastamisessa; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että perhesuunnittelun, äitiysterveyspalveluiden sekä turvallisen ja laillisen raskaudenkeskeytyksen saatavuus ovat tärkeitä tekijöitä naisten oikeuksien takaamisessa ja ihmishenkien pelastamisessa;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan nuorille kattavaa seksuaali- ja ihmissuhdekasvatusta sekä seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuoltoa, mukaan lukien ehkäisy, perhesuunnittelu sekä turvallinen ja laillinen abortti; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan nuorille kattavaa seksuaali- ja ihmissuhdekasvatusta sekä seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuoltoa, mukaan lukien ehkäisy, perhesuunnittelu sekä turvallinen ja laillinen abortti;

| 47. | katsoo, että on tärkeää ottaa sukupuolinäkökulma paremmin huomioon tehtäessä lääketieteellisiä diagnooseja ja suunniteltaessa hoitoa, jotta varmistetaan asianmukainen ja laadukas hoito kaikille ihmisille; korostaa, että naisten sairauksia ja niiden syitä ei edelleenkään diagnosoida, hoideta ja tutkita riittävästi; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että on tärkeää ottaa sukupuolinäkökulma

Kohti sukupolvien tasa-arvoa käsittelevää foorumia

Kohti sukupolvien tasa-arvoa käsittelevää foorumia

| 48. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia, jotka liittyvät Agenda 2030:n ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen ja varsinkin tavoitteisiin 3 ja 5, jotta varmistetaan, ettei yksikään nainen tai tyttö koe syrjintää, väkivaltaa eikä syrjäytymistä, vaan voi nauttia terveyteen, ravintoon, koulutukseen ja työhön liittyvistä mahdollisuuksista; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia, jotka liittyvät Agenda 2030:n ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen ja varsinkin tavoitteisiin 3 ja 5, jotta varmistetaan, ettei yksikään nainen tai tyttö koe syrjintää, väkivaltaa eikä syrjäytymistä, vaan voi nauttia terveyteen, ravintoon, koulutukseen ja työhön liittyvistä mahdollisuuksista;

| 49. | pitää erittäin tärkeänä EU:n sitoutumista Pekingin toimintaohjelmaan ja tarkistuskonferensseihin ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten voimaannuttamista koskevia kattavia sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

49.

pitää erittäin tärkeänä EU:n sitoutumista Pekingin toimintaohjelmaan ja tarkistuskonferensseihin ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten voimaannuttamista koskevia kattavia sitoumuksiaan;

| 50. | pitää myönteisenä jäsenvaltioiden ja komission osallistumista toimintakoalitioihin ja yhteisjohtajuutta niissä; |
| --- | --- |

50.

pitää myönteisenä jäsenvaltioiden ja komission osallistumista toimintakoalitioihin ja yhteisjohtajuutta niissä;

| 51. | korostaa, että tulevassa sukupolvien tasa-arvoa käsittelevässä foorumissa on tärkeää saada aikaan kunnianhimoisia tuloksia, muun muassa siten, että komissio ja jäsenvaltiot, myös osana toimintakoalitioita, hyväksyvät joukon tulevaisuuteen suuntautuvia kunnianhimoisia sitoumuksia ja toimia, joille on varattu rahoitusta; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että tulevassa sukupolvien tasa-arvoa käsittelevässä foorumissa on tärkeää saada aikaan kunnianhimoisia tuloksia, muun muassa siten, että komissio ja jäsenvaltiot, myös osana toimintakoalitioita, hyväksyvät joukon tulevaisuuteen suuntautuvia kunnianhimoisia sitoumuksia ja toimia, joille on varattu rahoitusta;

| 52. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja komissiota saattamaan päätökseen vuotuisen seurannan ja kansallisen raportoinnin osana toimintakoalitioiden tilannekatsausta; |
| --- | --- |

52.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja komissiota saattamaan päätökseen vuotuisen seurannan ja kansallisen raportoinnin osana toimintakoalitioiden tilannekatsausta;

| 53. | kehottaa EU:ta varmistamaan parlamentin ja sen naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan täysimääräisen osallistumisen päätöksentekoon, joka koskee EU:n kantaa sukupolvien tasa-arvoa käsittelevässä foorumissa; |
| --- | --- |

53.

kehottaa EU:ta varmistamaan parlamentin ja sen naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan täysimääräisen osallistumisen päätöksentekoon, joka koskee EU:n kantaa sukupolvien tasa-arvoa käsittelevässä foorumissa;

o

o o

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

54.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0039.

1

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0025.

2

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0024.

3

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0336.

4

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0025.

5

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0286.

6

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0379.

7

(8)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 102.

8

(9)  EUVL C 251 E, 31.8.2013, s. 11.

9

(10)  EIGE, Gender Statistics Database, https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

10

(11)  EIGE Frontline workers https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

11

(12)  EIGE Beijing Review http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=sdg_05_20&lang=en

12

(13)  ILO Understanding the gender pay gap https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---act_emp/documents/publication/wcms_735949.pdf

13

(14)  EIGE:n tutkimus: ”Gender inequalities in care and consequences for the labour market”

14

(15)  EIGE Gender Equality Index 2019 https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2019-report/informal-care-older-people-people-disabilities-and-long-term-care-services

15

(16)  British Medical Journal -lehti, ”Covid-19: EU states report 60 % rise in emergency calls about domestic violence”, 11. toukokuuta 2020, saatavilla osoitteessa: https://www.bmj.com/content/369/bmj.m1872. YK:n pääsihteerin raportti, heinäkuu 2020, ”Intensification of efforts to eliminate all forms of violence against women and girls”: https://undocs.org/en/A/75/274

16

(17)  EIGE, Area K – Women and the environment: climate change is gendered, 5. maaliskuuta 2020, saatavilla osoitteessa: https://eige.europa.eu/publications/beijing-25-policy-brief-area-k-women-and-environment

17

(18)  EPRS:n katsaus, ”Beijing Platform for Action, 25 year review and future priorities”, 27. helmikuuta 2020, saatavilla osoitteessa: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)646194

18

(19)  UN Women -järjestön raportti ’Gender equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing’ https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/03/womens-rights-in-review

19

(20)  UN Women -järjestön raportti ”Gender equality in the wake of COVID-19” https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/09/gender-equality-in-the-wake-of-covid-19

20

(21)  Vuonna 2014 yli 122 miljoonaa ihmistä EU:ssa asui köyhinä pidetyissä kotitalouksissa eli olivat köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa (AROPE). Kyseisestä 122 miljoonasta 53 prosenttia oli naisia ja 47 prosenttia miehiä. EIGEn raportti ”Poverty, gender and intersecting inequalities in the EU”, 2016 https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu

21

(22)  Komission vuoden 2020 tulostaulua naisista digitaalitaloudessa (Women in Digital (WiD) Scoreboard).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1).

23

---

II Tiedonannot

YHTEISET JULKILAUSUMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 9. helmikuuta 2021

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/170 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/170

---

P9_TA(2021)0030

Álvaro Amaron koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 9. helmikuuta 2021 Álvaro Amaron koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2019/2150(IMM))

(2021/C 465/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Álvaro Amaron koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön, jonka Guardan alioikeuden (Tribunal Judicial da Comarca da Guarda) paikallisen rikostuomioistuimen toinen jaosto esitti 17. lokakuuta 2019 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 13. marraskuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Álvaro Amaron koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön, jonka Guardan alioikeuden (Tribunal Judicial da Comarca da Guarda) paikallisen rikostuomioistuimen toinen jaosto esitti 17. lokakuuta 2019 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 13. marraskuuta 2019,

| — | on kuullut Álvaro Amaroa työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Álvaro Amaroa työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011, 17. tammikuuta 2013 ja 19. joulukuuta 2019 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011, 17. tammikuuta 2013 ja 19. joulukuuta 2019 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Portugalin tasavallan perustuslain 157 pykälän 2 ja 3 momentin sekä Portugalin tasavallan parlamentin jäsenten asemaa koskevista säännöistä 1. maaliskuuta 1993 annetun lain 7/93 11 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Portugalin tasavallan perustuslain 157 pykälän 2 ja 3 momentin sekä Portugalin tasavallan parlamentin jäsenten asemaa koskevista säännöistä 1. maaliskuuta 1993 annetun lain 7/93 11 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0009/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0009/2021),

| A. | ottaa huomioon, että toimivaltainen Guardan alioikeus on esittänyt pyynnön Álvaro Amaron parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, koska tätä syytetään virka-aseman väärinkäytöstä, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi 16. heinäkuuta 1987 annetun lain nro 34/87, sellaisena kuin se on muutettuna 3. syyskuuta 2010 annetulla Portugalin lailla nro 41/2010, 11 pykälässä (ideaalikonkurrenssissa taloudellisen edun tavoitteluun, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi saman lain 23 pykälän 1 momentissa, ja kavallukseen, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi saman lain 20 pykälän 1 momentissa), reaalikonkurrenssissa korvauksen tai tuen saamiseen liittyvään petokseen, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi 20. tammikuuta 1984 annetun asetuksen nro 28/84 36 pykälän 1 momentin a ja c alakohdassa, 2 momentissa, 5 momentin a ja b alakohdassa ja 8 momentin b alakohdassa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että toimivaltainen Guardan alioikeus on esittänyt pyynnön Álvaro Amaron parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, koska tätä syytetään virka-aseman väärinkäytöstä, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi 16. heinäkuuta 1987 annetun lain nro 34/87, sellaisena kuin se on muutettuna 3. syyskuuta 2010 annetulla Portugalin lailla nro 41/2010, 11 pykälässä (ideaalikonkurrenssissa taloudellisen edun tavoitteluun, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi saman lain 23 pykälän 1 momentissa, ja kavallukseen, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi saman lain 20 pykälän 1 momentissa), reaalikonkurrenssissa korvauksen tai tuen saamiseen liittyvään petokseen, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi 20. tammikuuta 1984 annetun asetuksen nro 28/84 36 pykälän 1 momentin a ja c alakohdassa, 2 momentissa, 5 momentin a ja b alakohdassa ja 8 momentin b alakohdassa;

| B. | ottaa huomioon, että Álvaro Amaro toimi Guardan pormestarina vuodesta 2013 ja hänet valittiin vuonna 2017 tähän virkaan uudelleen 11. huhtikuuta 2019 saakka; ottaa huomioon, että tehtäviään hoitaessaan hän oli vastuussa Guardan kunnan poliittisesta johdosta ja hallinnosta; ottaa huomioon, että tutkinta koskee etuuskohtelua, jonka Guardan kunta olisi myöntänyt tarjouspyyntömenettelyssä eräälle teatteriosuuskunnalle vuoden 2014 alussa kyseisen vuoden karnevaalijuhlallisuuksien järjestämiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Álvaro Amaro toimi Guardan pormestarina vuodesta 2013 ja hänet valittiin vuonna 2017 tähän virkaan uudelleen 11. huhtikuuta 2019 saakka; ottaa huomioon, että tehtäviään hoitaessaan hän oli vastuussa Guardan kunnan poliittisesta johdosta ja hallinnosta; ottaa huomioon, että tutkinta koskee etuuskohtelua, jonka Guardan kunta olisi myöntänyt tarjouspyyntömenettelyssä eräälle teatteriosuuskunnalle vuoden 2014 alussa kyseisen vuoden karnevaalijuhlallisuuksien järjestämiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että Álvaro Amaro valittiin Euroopan parlamenttiin toukokuussa 2019; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Álvaro Amaro valittiin Euroopan parlamenttiin toukokuussa 2019;

| D. | ottaa huomioon, että rikosepäily ei koske Álvaro Amaron tehtäviään hoitaessaan ilmaisemia mielipiteitä tai hänen äänestyksiään Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että rikosepäily ei koske Álvaro Amaron tehtäviään hoitaessaan ilmaisemia mielipiteitä tai hänen äänestyksiään Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 artiklan mukaisesti;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 9 artiklassa määrätään, että Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 9 artiklassa määrätään, että Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| F. | ottaa huomioon, että parlamentti voi yksin päättää, pidättääkö se koskemattomuuden tietyssä tapauksessa; toteaa, että parlamentti voi kohtuudella ottaa huomioon jäsenen kannan päättäessään, pidätetäänkö hänen koskemattomuutensa vai ei (2); ottaa huomioon, että kuulemisessaan Álvaro Amaro ilmaisi tukevansa parlamentaarisen koskemattomuutensa pidättämistä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että parlamentti voi yksin päättää, pidättääkö se koskemattomuuden tietyssä tapauksessa; toteaa, että parlamentti voi kohtuudella ottaa huomioon jäsenen kannan päättäessään, pidätetäänkö hänen koskemattomuutensa vai ei (2); ottaa huomioon, että kuulemisessaan Álvaro Amaro ilmaisi tukevansa parlamentaarisen koskemattomuutensa pidättämistä;

| G. | ottaa huomioon, että parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoituksena on suojella parlamenttia ja sen jäseniä oikeudenkäynneiltä, jotka liittyvät parlamentin tehtävien hoitamiseen ja joita ei voida erottaa tästä toiminnasta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoituksena on suojella parlamenttia ja sen jäseniä oikeudenkäynneiltä, jotka liittyvät parlamentin tehtävien hoitamiseen ja joita ei voida erottaa tästä toiminnasta;

| H. | ottaa huomioon, että Álvaro Amaroa syytetään rikoksista, jotka ovat tapahtuneet ennen hänen valitsemistaan Euroopan parlamenttiin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Álvaro Amaroa syytetään rikoksista, jotka ovat tapahtuneet ennen hänen valitsemistaan Euroopan parlamenttiin;

| I. | ottaa huomioon, että tässä tapauksessa parlamentti ei löytänyt näyttöä siitä, että kyseinen oikeudenkäynti olisi pantu vireille tarkoituksena vahingoittaa jäsenen ja siten Euroopan parlamentin poliittista toimintaa (fumus persecutionis -olettama); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tässä tapauksessa parlamentti ei löytänyt näyttöä siitä, että kyseinen oikeudenkäynti olisi pantu vireille tarkoituksena vahingoittaa jäsenen ja siten Euroopan parlamentin poliittista toimintaa (fumus persecutionis -olettama);

| J. | ottaa huomioon, että parlamenttia ei voida rinnastaa tuomioistuimeen eikä parlamentin jäsentä voida pitää koskemattomuuden pidättämistä koskevassa menettelyssä ”syytettynä” (3); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että parlamenttia ei voida rinnastaa tuomioistuimeen eikä parlamentin jäsentä voida pitää koskemattomuuden pidättämistä koskevassa menettelyssä ”syytettynä” (3);

| 1. | päättää pidättää Álvaro Amaron koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Portugalin toimivaltaisille viranomaisille ja Álvaro Amarolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21. lokakuuta 2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19. maaliskuuta 2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; unionin tuomioistuimen tuomio 6. syyskuuta 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17. tammikuuta 2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; ja unionin tuomioistuimen tuomio 19. joulukuuta 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15. lokakuuta 2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, kohta 28.

(3)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, Briois v. parlamentti, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 9. helmikuuta 2021

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/172 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/172

---

P9_TA(2021)0031

Euroopan keskuspankki: valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittäminen

Euroopan parlamentin päätös 9. helmikuuta 2021 Euroopan keskuspankin ehdotuksesta Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämiseksi (N9-0080/2020 – C9-0425/2020 – 2020/0910(NLE))

(Hyväksyntä)

(2021/C 465/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2020 annetun Euroopan keskuspankin (EKP) ehdotuksen Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämiseksi (C9-0425/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2020 annetun Euroopan keskuspankin (EKP) ehdotuksen Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämiseksi (C9-0425/2020),

| — | ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15. lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) 26 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15. lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) 26 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja Euroopan keskuspankin välisen toimielinten sopimuksen EKP:lle yhteisessä valvontamekanismissa annettujen tehtävien hoitamiseen liittyvää demokraattista vastuuvelvollisuutta ja valvontaa koskevista käytännön menettelyistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja Euroopan keskuspankin välisen toimielinten sopimuksen EKP:lle yhteisessä valvontamekanismissa annettujen tehtävien hoitamiseen liittyvää demokraattista vastuuvelvollisuutta ja valvontaa koskevista käytännön menettelyistä (2),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (3),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 tekemänsä päätöksen neuvoston suosituksesta Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 tekemänsä päätöksen neuvoston suosituksesta Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 131 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 131 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0007/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0007/2021),

| A. | ottaa huomioon, että neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 3 kohdassa säädetään, että Euroopan keskuspankin on toimitettava valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämistä koskeva ehdotus Euroopan parlamentille hyväksyttäväksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 3 kohdassa säädetään, että Euroopan keskuspankin on toimitettava valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämistä koskeva ehdotus Euroopan parlamentille hyväksyttäväksi;

| B. | ottaa huomioon, että valvontaelimen varapuheenjohtaja valitaan EKP:n johtokunnan jäsenten keskuudesta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että valvontaelimen varapuheenjohtaja valitaan EKP:n johtokunnan jäsenten keskuudesta;

| C. | ottaa huomioon, että neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 2 kohdassa säädetään, että asetuksen mukaisesti tehtävissä valvontaelintä koskevissa nimityksissä on noudatettava sukupuolten tasapainon, kokemuksen ja pätevyyden periaatteita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 2 kohdassa säädetään, että asetuksen mukaisesti tehtävissä valvontaelintä koskevissa nimityksissä on noudatettava sukupuolten tasapainon, kokemuksen ja pätevyyden periaatteita;

| D. | ottaa huomioon, että 10. joulukuuta 2020 (5) Eurooppa-neuvosto nimitti Frank Eldersonin EKP:n johtokunnan jäseneksi 15. joulukuuta 2020 alkaen kahdeksan vuoden pituiseksi toimikaudeksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 283 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 10. joulukuuta 2020 (5) Eurooppa-neuvosto nimitti Frank Eldersonin EKP:n johtokunnan jäseneksi 15. joulukuuta 2020 alkaen kahdeksan vuoden pituiseksi toimikaudeksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 283 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| E. | ottaa huomioon, että EKP toimitti 18. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille ehdotuksen Frank Eldersonin nimittämiseksi valvontaelimen varapuheenjohtajaksi viiden vuoden ajaksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EKP toimitti 18. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille ehdotuksen Frank Eldersonin nimittämiseksi valvontaelimen varapuheenjohtajaksi viiden vuoden ajaksi;

| F. | ottaa huomioon, että tämän jälkeen parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunta arvioi nimetyn ehdokkaan pätevyyttä ja etenkin neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tämän jälkeen parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunta arvioi nimetyn ehdokkaan pätevyyttä ja etenkin neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä;

| G. | ottaa huomioon, että valiokunta järjesti 25. tammikuuta 2021 kuulemistilaisuuden, jossa ehdokas piti avauspuheenvuoron ja vastasi sitten valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että valiokunta järjesti 25. tammikuuta 2021 kuulemistilaisuuden, jossa ehdokas piti avauspuheenvuoron ja vastasi sitten valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin;

| H. | katsoo, että kaikkien unionin ja kansallisten toimielinten ja elinten olisi toteutettava konkreettisia toimenpiteitä sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kaikkien unionin ja kansallisten toimielinten ja elinten olisi toteutettava konkreettisia toimenpiteitä sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistamiseksi;

| I. | toteaa, että EKP:n johtokunnassa on tällä hetkellä neljä miestä ja kaksi naista, joista toinen on pääjohtaja; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että EKP:n johtokunnassa on tällä hetkellä neljä miestä ja kaksi naista, joista toinen on pääjohtaja;

| 1. | hyväksyy Frank Eldersonin nimityksen Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajaksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle, Euroopan keskuspankille ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

(2)  EUVL L 320, 30.11.2013, s. 1.

(3)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 105.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0311.

(5)  EUVL L 420, 14.12.2020, s. 22.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/174 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/174

---

P9_TA(2021)0032

Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta (kodifikaatio) (COM(2020)0048 – C9-0017/2020 – 2020/0029(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

(2021/C 465/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0048), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0048),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0017/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0017/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. kesäkuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. kesäkuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 109 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 109 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0010/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0010/2021),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL C 311, 18.9.2020, s. 52.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P9_TC1-COD(2020)0029

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2021/555.)

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/175 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/175

---

P9_TA(2021)0034

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: unionin tuki maaseudun kehittämiseen vuonna 2021

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 19. tammikuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 liitteen I muuttamisesta maaseudun kehittämiseen vuonna 2021 myönnettävän unionin tuen määrien osalta (C(2021)00188 – 2021/2517(DEA))

(2021/C 465/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2021)00188), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2021)00188),

| — | ottaa huomioon komission 22. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 22. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 2. helmikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 2. helmikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (1) ja erityisesti sen 58 artiklan 7 kohdan ja 83 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (1) ja erityisesti sen 58 artiklan 7 kohdan ja 83 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220 (2), jäljempänä ”siirtymäasetus”, jolla muutettiin asetusta (EU) N:o 1305/2013 sisällyttämällä siihen tuen jäsenvaltiokohtaiset määrät vuosille 2021 ja 2022, tuli voimaan vasta 29. joulukuuta 2020; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220 (2), jäljempänä ”siirtymäasetus”, jolla muutettiin asetusta (EU) N:o 1305/2013 sisällyttämällä siihen tuen jäsenvaltiokohtaiset määrät vuosille 2021 ja 2022, tuli voimaan vasta 29. joulukuuta 2020;

| B. | toteaa, että vahvistettuja tukimääriä on mukautettava, kun jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle tukiin 150 000 euroa ylittävän määrän osalta tekemiensä alennusten määrät sekä sen, miten ne ovat soveltaneet pilareiden välistä joustavuutta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vahvistettuja tukimääriä on mukautettava, kun jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle tukiin 150 000 euroa ylittävän määrän osalta tekemiensä alennusten määrät sekä sen, miten ne ovat soveltaneet pilareiden välistä joustavuutta;

| C. | toteaa, että aiempina vuosina nämä tiedot ilmoitettiin elokuussa ja komissio hyväksyi syksyllä delegoidun säädöksen tukimäärien muuttamisesta, mutta siirtymäasetuksen myöhäisen hyväksymisen vuoksi tämä ei ollut vuonna 2020 mahdollista; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että aiempina vuosina nämä tiedot ilmoitettiin elokuussa ja komissio hyväksyi syksyllä delegoidun säädöksen tukimäärien muuttamisesta, mutta siirtymäasetuksen myöhäisen hyväksymisen vuoksi tämä ei ollut vuonna 2020 mahdollista;

| D. | toteaa, että jotta jäsenvaltiot ja komissio voivat aloittaa vuotta 2021 koskevien maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon, on erittäin tärkeää, että delegoitu asetus tulee voimaan mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että jotta jäsenvaltiot ja komissio voivat aloittaa vuotta 2021 koskevien maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon, on erittäin tärkeää, että delegoitu asetus tulee voimaan mahdollisimman pian;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17. joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220, annettu 23. joulukuuta 2020, tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 1).

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/176 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/176

---

P9_TA(2021)0035

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: tuki hedelmä- ja vihannesalalle ja viinialalle covid-19-pandemian yhteydessä

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidusta asetuksesta (EU) 2017/891 poikkeamisesta hedelmä- ja vihannesalan osalta ja delegoidusta asetuksesta (EU) 2016/1149 poikkeamisesta viinialan osalta vuonna 2020 covid-19-pandemian yhteydessä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2020/884 muuttamisesta sekä delegoidun asetuksen (EU) 2016/1149 muuttamisesta 27. tammikuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta (C(2021)00371 – 2021/2530(DEA))

(2021/C 465/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2021)00371), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2021)00371),

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 2. helmikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 2. helmikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (1) ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan, 64 artiklan 6 kohdan ja 115 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (1) ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan, 64 artiklan 6 kohdan ja 115 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (2) ja erityisesti sen 53 artiklan b ja h alakohdan ja 227 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (2) ja erityisesti sen 53 artiklan b ja h alakohdan ja 227 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | toteaa, että kun otetaan huomioon poikkeuksellisen vakava markkinahäiriö ja viinialalla vallitsevien vaikeiden olosuhteiden kasautuminen, joka juontaa juurensa siitä, kun Yhdysvallat määräsi unionin viinien tuonnille tulleja lokakuussa 2019, ja se, että tilanne jatkuu edelleen maailmanlaajuisen covid-19-pandemian vuoksi käynnissä olevien rajoittavien toimenpiteiden seurauksena, kaikilla jäsenvaltioilla ja kaikkien jäsenvaltioiden maanviljelijöillä on ollut poikkeuksellisia vaikeuksia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 39–54 artiklassa säädettyjen viinialan tukiohjelmien kattamien toimien suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja toteuttamisessa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että kun otetaan huomioon poikkeuksellisen vakava markkinahäiriö ja viinialalla vallitsevien vaikeiden olosuhteiden kasautuminen, joka juontaa juurensa siitä, kun Yhdysvallat määräsi unionin viinien tuonnille tulleja lokakuussa 2019, ja se, että tilanne jatkuu edelleen maailmanlaajuisen covid-19-pandemian vuoksi käynnissä olevien rajoittavien toimenpiteiden seurauksena, kaikilla jäsenvaltioilla ja kaikkien jäsenvaltioiden maanviljelijöillä on ollut poikkeuksellisia vaikeuksia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 39–54 artiklassa säädettyjen viinialan tukiohjelmien kattamien toimien suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja toteuttamisessa;

| B. | toteaa, että näiden olosuhteiden yhdessä aiheuttaman ennennäkemättömän tilanteen vuoksi komissio hyväksyi 4. toukokuuta 2020 komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/884 (3), jossa säädetään joustosta ja sallitaan poikkeaminen viinialalla sovellettavista delegoiduista asetuksista, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että näiden olosuhteiden yhdessä aiheuttaman ennennäkemättömän tilanteen vuoksi komissio hyväksyi 4. toukokuuta 2020 komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/884 (3), jossa säädetään joustosta ja sallitaan poikkeaminen viinialalla sovellettavista delegoiduista asetuksista,

| C. | toteaa, että näiden toimenpiteiden hyödyllisyydestä huolimatta viinimarkkinoilla ei ole onnistuttu palauttamaan tarjonnan ja kysynnän tasapainoa, eikä niillä odoteta saavutettavan sitä uudelleen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä meneillään olevan covid-19-pandemian vuoksi; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että näiden toimenpiteiden hyödyllisyydestä huolimatta viinimarkkinoilla ei ole onnistuttu palauttamaan tarjonnan ja kysynnän tasapainoa, eikä niillä odoteta saavutettavan sitä uudelleen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä meneillään olevan covid-19-pandemian vuoksi;

| D. | toteaa, että koska covid-19-pandemian odotetaan jatkuvan huomattavan osan varainhoitovuodesta 2021, komissio ehdotti, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/884 säädettyjen toimenpiteiden soveltamista jatketaan varainhoitovuoden 2021 ajan; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että koska covid-19-pandemian odotetaan jatkuvan huomattavan osan varainhoitovuodesta 2021, komissio ehdotti, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/884 säädettyjen toimenpiteiden soveltamista jatketaan varainhoitovuoden 2021 ajan;

| E. | ottaa huomioon, että näiden jatkettavien joustojen ja poikkeamisten nopea täytäntöönpano on olennaisen tärkeää, jotta niiden avulla voidaan puuttua tuloksellisesti ja tehokkaasti viinialan tukiohjelmien toteuttamisen ongelmiin sekä estää uudet taloudelliset tappiot ja puuttua markkinatilanteeseen ja toimitusketjujen toiminnan häiriöihin viinialalla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että näiden jatkettavien joustojen ja poikkeamisten nopea täytäntöönpano on olennaisen tärkeää, jotta niiden avulla voidaan puuttua tuloksellisesti ja tehokkaasti viinialan tukiohjelmien toteuttamisen ongelmiin sekä estää uudet taloudelliset tappiot ja puuttua markkinatilanteeseen ja toimitusketjujen toiminnan häiriöihin viinialalla;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17. joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17. joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/884, annettu 4. toukokuuta 2020, komission delegoidusta asetuksesta (EU) 2017/891 poikkeamisesta hedelmä- ja vihannesalan osalta ja komission delegoidusta asetuksesta (EU) 2016/1149 poikkeamisesta viinialan osalta vuonna 2020 covid-19-pandemian yhteydessä (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 1).

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/178 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/178

---

P9_TA(2021)0036

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: teknisten standardien muuttaminen siltä osin kuin on kyse ajankohdasta, jona tiettyjä riskienhallintamenettelyjä aletaan soveltaa vakuuksien vaihtoa varten

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 21. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta, jolla muutetaan delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/2251 säädettyjä teknisiä standardeja siltä osin kuin on kyse ajankohdasta, jona tiettyjä riskienhallintamenettelyjä aletaan soveltaa vakuuksien vaihtoa varten (C(2020)9147 – 2020/2942(DEA))

(2021/C 465/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)9147), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)9147),

| — | ottaa huomioon komission 21. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 21. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 26. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 26. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) (EMIR-asetus) ja erityisesti sen 11 artiklan 15 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) (EMIR-asetus) ja erityisesti sen 11 artiklan 15 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että EMIR-asetuksen 11 artiklan 3 kohdassa otettiin käyttöön velvollisuus käyttää riskienhallintamenettelyjä, joissa edellytetään oikea-aikaisesti, tarkasti ja asianmukaisesti eroteltuina tapahtuvaa vastapuolten vakuuksien vaihtoa (vakuusvaatimukset) sellaisille OTC-johdannaissopimuksiin osallistuville finanssialalla toimiville vastapuolille, joille ei ole tehty keskusvastapuolimääritystä, sekä EMIR-asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille finanssialan ulkopuolisille vastapuolille; ottaa huomioon, että komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/2251 (2) täsmennetään kyseiset menettelyt ja säädetään sellaisia tiettyjen vastapuolien tekemiä OTC-johdannaissopimuksia, joille ei ole tehty keskusvastapuolimääritystä, koskevien kahdenvälisten vakuusvaatimusten soveltamisen lykkäämisestä sen varmistamiseksi, että kyseisiin sopimuksiin ei tilapäisesti sovelleta vaatimusta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EMIR-asetuksen 11 artiklan 3 kohdassa otettiin käyttöön velvollisuus käyttää riskienhallintamenettelyjä, joissa edellytetään oikea-aikaisesti, tarkasti ja asianmukaisesti eroteltuina tapahtuvaa vastapuolten vakuuksien vaihtoa (vakuusvaatimukset) sellaisille OTC-johdannaissopimuksiin osallistuville finanssialalla toimiville vastapuolille, joille ei ole tehty keskusvastapuolimääritystä, sekä EMIR-asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille finanssialan ulkopuolisille vastapuolille; ottaa huomioon, että komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/2251 (2) täsmennetään kyseiset menettelyt ja säädetään sellaisia tiettyjen vastapuolien tekemiä OTC-johdannaissopimuksia, joille ei ole tehty keskusvastapuolimääritystä, koskevien kahdenvälisten vakuusvaatimusten soveltamisen lykkäämisestä sen varmistamiseksi, että kyseisiin sopimuksiin ei tilapäisesti sovelleta vaatimusta;

| B. | katsoo, että sellaisten kahdenvälisten vakuusvaatimusten soveltamista, joita sovelletaan konsernin sisäisiin OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskitetysti, olisi näin ollen lykättävä edelleen, jotta vältetään tahattomat haitalliset taloudelliset vaikutukset, joita poikkeuksen voimassaolon päättyminen aiheuttaisi unioniin sijoittautuneille vastapuolille; ottaa huomioon, että delegoituun asetukseen sisältyvät muutokset sisältävät näin merkittävän helpotuksen unioniin sijoittautuneille vastapuolille; toteaa, että delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muutokset ovat rajoitettuja mukautuksia nykyiseen sääntelykehykseen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että sellaisten kahdenvälisten vakuusvaatimusten soveltamista, joita sovelletaan konsernin sisäisiin OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskitetysti, olisi näin ollen lykättävä edelleen, jotta vältetään tahattomat haitalliset taloudelliset vaikutukset, joita poikkeuksen voimassaolon päättyminen aiheuttaisi unioniin sijoittautuneille vastapuolille; ottaa huomioon, että delegoituun asetukseen sisältyvät muutokset sisältävät näin merkittävän helpotuksen unioniin sijoittautuneille vastapuolille; toteaa, että delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muutokset ovat rajoitettuja mukautuksia nykyiseen sääntelykehykseen;

| C. | katsoo, että delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, jotta voidaan varmistaa unionin valmius ja vahvistaa unioniin sijoittautuneiden vastapuolten etuja, koska unionin lainsäädännön soveltaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa on lakannut siirtymäkauden päätyttyä 31. joulukuuta 2020; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, jotta voidaan varmistaa unionin valmius ja vahvistaa unioniin sijoittautuneiden vastapuolten etuja, koska unionin lainsäädännön soveltaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa on lakannut siirtymäkauden päätyttyä 31. joulukuuta 2020;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/2251, annettu 4 päivänä lokakuuta 2016, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 340, 15.12.2016, s. 9).

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/180 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/180

---

P9_TA(2021)0037

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: teknisten sääntelystandardien muuttaminen tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 21. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoiduissa asetuksissa (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 ja (EU) 2016/1178 vahvistettujen teknisten sääntelystandardien muuttamisesta tietyntyyppisiä sopimuksia koskevan määritysvelvollisuuden voimaantulopäivän osalta (C(2020)9148 – 2020/2943(DEA))

(2021/C 465/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)9148), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)9148),

| — | ottaa huomioon komission 21. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 21. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 26. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 26. tammikuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (EMIR-asetus) (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (EMIR-asetus) (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 9. helmikuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että EMIR-asetuksessa säädetään määritysvelvollisuuksista; ottaa huomioon, että komission delegoiduissa asetuksissa (EU) 2015/2205 (2), (EU) 2016/592 (3) ja (EU) 2016/1178 (4) säädetään muun muassa mainittujen asetusten liitteissä lueteltuihin OTC-johdannaislajeihin liittyvien sopimusten määritysvelvollisuuden voimaantulopäivistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EMIR-asetuksessa säädetään määritysvelvollisuuksista; ottaa huomioon, että komission delegoiduissa asetuksissa (EU) 2015/2205 (2), (EU) 2016/592 (3) ja (EU) 2016/1178 (4) säädetään muun muassa mainittujen asetusten liitteissä lueteltuihin OTC-johdannaislajeihin liittyvien sopimusten määritysvelvollisuuden voimaantulopäivistä;

| B. | ottaa huomioon, että delegoituun asetukseen sisältyvillä muutoksilla helpotetaan merkittävästi sellaisten unioniin sijoittautuneiden vastapuolien tilannetta, jotka päättävät uusia Yhdistyneessä kuningaskunnassa olevien vastapuoltensa sopimukset johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneisiin ja siellä toimiluvan saaneisiin vastapuoliin, välttämällä tilanne, jossa kyseisistä uusimisesta johtuviin uusiin sopimuksiin voitaisiin soveltaa määritysvelvollisuutta tai vakuuksien vaihtoa koskevia vaatimuksia, joita ei sovellettu alkuperäisten sopimusten tekohetkellä; toteaa, että tämä tavoite saavutetaan jatkamalla delegoiduissa asetuksissa (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 ja (EU) 2016/1178 säädettyjä nykyisiä poikkeuksia 12 kuukaudella delegoidun asetuksen voimaantulosta; toteaa, että muutokset delegoituihin asetuksiin (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 ja (EU) 2016/1178 ovat vähäisiä mukautuksia voimassa olevaan sääntelykehykseen. |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että delegoituun asetukseen sisältyvillä muutoksilla helpotetaan merkittävästi sellaisten unioniin sijoittautuneiden vastapuolien tilannetta, jotka päättävät uusia Yhdistyneessä kuningaskunnassa olevien vastapuoltensa sopimukset johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneisiin ja siellä toimiluvan saaneisiin vastapuoliin, välttämällä tilanne, jossa kyseisistä uusimisesta johtuviin uusiin sopimuksiin voitaisiin soveltaa määritysvelvollisuutta tai vakuuksien vaihtoa koskevia vaatimuksia, joita ei sovellettu alkuperäisten sopimusten tekohetkellä; toteaa, että tämä tavoite saavutetaan jatkamalla delegoiduissa asetuksissa (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 ja (EU) 2016/1178 säädettyjä nykyisiä poikkeuksia 12 kuukaudella delegoidun asetuksen voimaantulosta; toteaa, että muutokset delegoituihin asetuksiin (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 ja (EU) 2016/1178 ovat vähäisiä mukautuksia voimassa olevaan sääntelykehykseen.

| C. | katsoo, että delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, jotta voidaan varmistaa unionin valmius ja vahvistaa unioniin sijoittautuneiden vastapuolten etuja, koska unionin lainsäädännön soveltaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa on lakannut siirtymäkauden päätyttyä 31. joulukuuta 2020; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, jotta voidaan varmistaa unionin valmius ja vahvistaa unioniin sijoittautuneiden vastapuolten etuja, koska unionin lainsäädännön soveltaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa on lakannut siirtymäkauden päätyttyä 31. joulukuuta 2020;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2205, annettu 6 päivänä elokuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä määritysvelvollisuutta koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 314, 1.12.2015, s. 13).

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/592, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä määritysvelvollisuutta koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 103, 19.4.2016, s. 5).

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1178, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä määritysvelvollisuutta koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 195, 20.7.2016, s. 3).

---

Keskiviikko 10. helmikuuta 2021

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/182 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/182

---

P9_TA(2021)0038

Elpymis- ja palautumistukivälineen perustaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (COM(2020)0408 – C9-0150/2020 – 2020/0104(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 465/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0408), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0408),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan kolmannen kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0150/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan kolmannen kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0150/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. heinäkuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. heinäkuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 22. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 22. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kannan tarkistuksina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kannan tarkistuksina,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0214/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0214/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 132.

(2)  EUVL C 440, 18.12.2020, s. 160.

---

P9_TC1-COD(2020)0104

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/241.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION YHTEINEN LAUSUMA RAPORTOINTIVAATIMUSTEN VAHVISTAMISESTA, JOTTA VOIDAAN LASKEA LIIKKEESEEN JOUKKOVELKAKIRJOJA, JOILLA EDISTETÄÄN NEXTGENERATIONEU:N YMPÄRISTÖTAVOITTEITA

Komissio palauttaa mieleen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteisen poliittisen tavoitteen. Tässä yhteydessä se korostaa pyrkivänsä keräämään vähintään 30 prosenttia NextGenerationEU:n tarpeisiin pääomamarkkinoilta lainattavista varoista laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjoja, joilla edistetään ympäristötavoitteita.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat tarkastelevansa vakavasti mahdollisuutta ottaa käyttöön sääntöjä, joilla vahvistetaan jäsenvaltioiden raportointivelvoitteet, jotta voidaan varmistaa, että saatavilla on tietoja sen arvioimiseksi, miten pääomamarkkinoilta lainaksi otetut varat edistävät ympäristötavoitteita. Tätä varten komissio pyrkii tekemään asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen vuoden 2021 ensimmäisen neljänneksen aikana.

EUROOPAN PARLAMENTIN JA KOMISSION YHTEINEN LAUSUMA TIEDONKERUUSTA TEHOKASTA VALVONTAA JA TARKASTUKSIA VARTEN

Euroopan parlamentti ja komissio muistuttavat, että on tarpeen varmistaa valvonnan ja tarkastusten tehokas toteuttaminen, jotta voidaan välttää päällekkäinen rahoitus ja ehkäistä, havaita ja korjata petoksia, korruptiota ja eturistiriitoja, jotka liittyvät elpymis- ja palautumistukivälineestä tuettuihin toimenpiteisiin. Molemmat toimielimet pitävät olennaisen tärkeänä, että jäsenvaltiot keräävät ja kirjaavat unionin rahoituksen lopullisia saajia ja edunsaajia koskevat tiedot sähköisessä standardoidussa ja yhteentoimivassa muodossa ja käyttävät yhteistä tiedonlouhintavälinettä, jonka komissio asettaa saataville.

KOMISSION TÄYDENTÄVÄ LAUSUMA TIEDONKERUUSTA TEHOKASTA VALVONTAA JA TARKASTUKSIA VARTEN

Komissio palauttaa mieliin yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen yhteydessä annetun, asiaa koskevan yksipuolisen lausumansa, jota sovelletaan soveltuvin osin elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 22 artiklaan.

KOMISSION LAUSUMA ILMASTONSEURANTAAN SOVELLETUSTA MENETELMÄSTÄ

Komissio katsoo, että johdonmukaisuuden varmistamiseksi elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun asetuksen liitteessä VI esitetty menetelmä olisi sisällytettävä yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen.

---

Torstai 11. helmikuuta 2021

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/185 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/185

---

P9_TA(2021)0046

Rahoitusvälineiden markkinat ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiedonantovaatimuksista, tuotehallinnasta ja positiolimiiteistä covid-19-pandemiasta elpymisen edistämiseksi (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 465/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0280), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0280),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 53 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0210/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 53 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0210/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0208/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0208/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 30.

---

P9_TC1-COD(2020)0152

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiedonantovaatimuksista, tuotehallinnasta ja positiolimiiteistä sekä direktiivien 2013/36/EU ja (EU) 2019/878 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse niiden soveltamisesta sijoituspalveluyrityksiin covid-19-kriisistä elpymisen edistämiseksi

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2021/338.)

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/186 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/186

---

P9_TA(2021)0047

EU:n elpymisesite ja rahoituksenvälittäjiä koskevat kohdennetut mukautukset, joilla helpotetaan toipumista covid-19-pandemiasta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/1129 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse EU:n elpymisesitteestä ja rahoituksenvälittäjiä koskevista kohdennetuista mukautuksista, joilla helpotetaan toipumista covid-19-pandemiasta (COM(2020)0281 – C9-0206/2020 – 2020/0155(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 465/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0281), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0281),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0206/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0206/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0228/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0228/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 30.

---

P9_TC1-COD(2020)0155

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/1129 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse EU:n elpymisesitteestä ja rahoituksenvälittäjiä koskevista kohdennetuista mukautuksista ja direktiivin 2004/109/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhtenäisen sähköisen raportointimuodon käytöstä vuositilinpäätöksissä covid-19-kriisistä elpymisen tukemiseksi

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/337.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausuma

Komissio panee merkille, että poliittiseen yhteisymmärrykseen komission ehdotuksesta esiteasetuksen muuttamisesta niin, että siihen voidaan sisällyttää EU:n elpymisesite, sisältyy avoimuusdirektiiviin tehtävä muutos, jolla lykätään vaatimusta laatia vuositilinpäätökset eurooppalaista yhtenäistä sähköistä raportointimuotoa (ESEF) käyttäen. Tämä lykkäys ei sisältynyt komission alkuperäiseen ehdotukseen. Komission mielestä ESEFiä koskeva lykkäys ei ole unionin paremman sääntelyn periaatteiden eikä komission aloiteoikeuden mukainen. Se ei siten saisi muodostaa ennakkotapausta. Koska ESEFiä koskeva lykkäys ei edusta merkittävää toimintapolitiikan muutosta vaan on seurausta niistä vaikeista olosuhteista, joissa yritykset covid-19-pandemian takia ovat, komissio ei estä sen hyväksymistä.

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/188 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/188

---

P9_TA(2021)0048

Unionin lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevat säännöt: väliaikainen helpotus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi yhteisön lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevista säännöistä myönnettävän väliaikaisen höllennyksen osalta (COM(2020)0818 – C9-0420/2020 – 2020/0358(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 465/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0818), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0818),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0420/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0420/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. tammikuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. tammikuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 27. tammikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 27. tammikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2020)0358

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä covid-19-kriisin vuoksi myönnettävän väliaikaisen helpotuksen osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/250.)

---

| 17.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 465/189 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 465/189

---

P9_TA(2021)0049

Väliaikaiset toimenpiteet, jotka koskevat todistusten ja lupakirjojen voimassaoloa (II koontiasetus) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. helmikuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi covid-19:n leviämisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä sekä tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettuja viiteajanjaksoja seuraavien viiteajanjaksojen ajaksi (COM(2021)0025 – C9-0004/2021 – 2021/0012(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 465/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0025), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0025),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan sekä 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0004/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan sekä 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0004/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. tammikuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. tammikuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 3. helmikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 3. helmikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 37.

---

P9_TC1-COD(2021)0012

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi covid-19-kriisin jatkumisen johdosta toteutettavista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjen todistusten, lupakirjojen ja lupien uusimista tai niiden voimassaoloajan pidentämistä, tiettyjen määräaikaisten tarkastusten ja jatkokoulutusten lykkäämistä tietyillä liikennelainsäädännön aloilla ja tiettyjen asetuksessa (EU) 2020/698 tarkoitettujen ajanjaksojen pidentämistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/267.)

---