# Jurnalul Oficial C 446/2021

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 446 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 643 noiembrie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 446

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 643 noiembrie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 446/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2021/C 446/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ |
| 2021/C 446/02 | Avizul Băncii Centrale Europene din 7 septembrie 2021 cu privire la o propunere de directivă de modificare a Directivei 2013/34/UE, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Regulamentului (UE) nr. 537/2014 în ceea ce privește raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CON/2021/27) | 2 |

III   Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

2021/C 446/02

Avizul Băncii Centrale Europene din 7 septembrie 2021 cu privire la o propunere de directivă de modificare a Directivei 2013/34/UE, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Regulamentului (UE) nr. 537/2014 în ceea ce privește raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2021/C 446/03 | Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului | 11 |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 446/04 | Rata de schimb a monedei euro — 29 octombrie 2021 | 12 |
| 2021/C 446/05 | Rata de schimb a monedei euro — 2 noiembrie 2021 | 13 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2021/C 446/06 | Taxa pe valoarea adăugată (TVA) – Aurul de investiții scutit – Lista monedelor de aur care îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 344 alineatul (1) punctul 2 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 (regimul special pentru aurul de investiții) – Valabilă pentru anul 2022 | 14 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2021/C 446/03

Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului

11

Comisia Europeană

2021/C 446/04

Rata de schimb a monedei euro — 29 octombrie 2021

12

2021/C 446/05

Rata de schimb a monedei euro — 2 noiembrie 2021

13

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2021/C 446/06

Taxa pe valoarea adăugată (TVA) – Aurul de investiții scutit – Lista monedelor de aur care îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 344 alineatul (1) punctul 2 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 (regimul special pentru aurul de investiții) – Valabilă pentru anul 2022

14

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 446/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 36 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 446/10 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 38 |
| 2021/C 446/11 | Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 43 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2021/C 446/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

36

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2021/C 446/10

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

38

2021/C 446/11

Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

43

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la Comunicarea Comisiei – Orientările Comisiei privind produsele din plastic de unică folosință în conformitate cu Directiva (UE) 2019/904 a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului ( JO C 216, 7.6.2021 ) | 50 |

Rectificări

Rectificare la Comunicarea Comisiei – Orientările Comisiei privind produsele din plastic de unică folosință în conformitate cu Directiva (UE) 2019/904 a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului ( JO C 216, 7.6.2021 )

( JO C 216, 7.6.2021 )

50

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 446/01)

La 25 octombrie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32021M10454. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32021M10454. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

III Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/2

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 7 septembrie 2021

cu privire la o propunere de directivă de modificare a Directivei 2013/34/UE, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Regulamentului (UE) nr. 537/2014 în ceea ce privește raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Introducere și temei juridic

La 29 iunie 2021, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Parlamentului European o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2013/34/CE, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Regulamentului (UE) nr. 537/2014 în ceea ce privește raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (1) (denumită în continuare „directiva propusă”).

Competența BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și pe articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, întrucât directiva propusă cuprinde dispoziții care intră în competența BCE, inclusiv, în special, punerea în aplicare a politicii monetare în conformitate cu articolul 127 alineatul (2) prima liniuță și articolul 282 alineatul (1) din tratat, supravegherea prudențială a instituțiilor de credit în conformitate cu articolul 127 alineatul (6) din Tratat și contribuția la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește stabilitatea sistemului financiar în temeiul articolului 127 alineatul (5) din Tratat. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

1.   Observații generale

| 1.1 | BCE apreciază obiectivul directivei propuse de a îmbunătăți cantitatea, calitatea și disponibilitatea informațiilor legate de durabilitate, ca parte a agendei mai largi a Comisiei Europene privind finanțarea durabilă (2) și în conformitate cu obiectivele Pactului verde european (3). BCE apreciază, de asemenea, calendarul stabilit în directiva propusă, în special adoptarea primului set de standarde de raportare privind durabilitatea până în octombrie 2022. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Actualul regim de raportare de către întreprinderi de informații privind durabilitatea aplicabil în Uniunea Europeană (UE) nu asigură informații suficiente, consecvente și comparabile pentru sectorul privat sau pentru autoritățile publice. Părțile interesate nu sunt în măsură să evalueze impactul întreprinderilor asupra durabilității și, în special, asupra schimbărilor climatice. O mai bună publicare a indicatorilor prospectivi nu numai că le-ar permite părților interesate să monitorizeze progresele înregistrate de întreprinderi în ceea ce privește alinierea modelelor lor de afaceri și a operațiunilor lor cu traiectorii compatibile cu o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și, ulterior, cu o economie cu zero emisii de dioxid de carbon, astfel cum se prevede în Pactul verde european, dar ar și contribui la evaluarea riscurilor la care sunt expuse întreprinderile ca urmare a eventualelor reevaluări ale activelor în cazul unor traiectorii nealiniate. În acest context, directiva propusă sprijină și completează informațiile pe care întreprinderile vor trebui să le publice în temeiul Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (4) (denumit în continuare „Regulamentul privind taxonomia”) și aduce economia UE mai aproape de obiectivele Pactului verde european. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Standardele privind informarea cu privire la durabilitate care prevalează în prezent pe piețele financiare sunt insuficiente pentru a garanta că riscurile financiare legate de durabilitate sunt înțelese în mod corespunzător și evaluate pe deplin de către toți participanții la piață. Calitatea și cantitatea limitate ale informațiilor privind durabilitatea la nivel de întreprindere limitează informațiile aflate la dispoziția investitorilor și a participanților la piața financiară. Aceasta reduce transparența, sporește asimetriile în materie de informații, dăunează comparabilității și, în general, împiedică dezvoltarea finanțării durabile și a deciziilor de investiții în cunoștință de cauză. În plus, astfel cum se indică și în considerentele directivei propuse, mai multe decizii de investiții care nu iau în considerare în mod adecvat riscurile legate de durabilitate pot duce la efecte agregate și amplificate care au potențialul de a crea riscuri sistemice care amenință stabilitatea financiară (5). În plus, situația precară a informațiilor privind durabilitatea publicate de întreprinderi împiedică autoritățile de reglementare, autoritățile de supraveghere, autoritățile de stabilitate financiară și băncile centrale să evalueze în mod corespunzător expunerea la riscurile legate de durabilitate și, în special, riscurile legate de schimbările climatice ale întreprinderilor și ale instituțiilor de credit și financiare care utilizează informațiile publicate de întreprinderi pentru a lua decizii de finanțare. Prin urmare, BCE consideră că directiva propusă este un pas necesar pentru a remedia lacunele în materie de date care împiedică în prezent elaborarea unor cadre adecvate de politică în materie de durabilitate, de evaluare a riscurilor și de monitorizare a riscurilor pentru sectorul financiar (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | BCE consideră că directiva propusă reprezintă un pas important către finalizarea uniunii piețelor de capital și, în special, către dezvoltarea unor piețe de capital ecologice integrate, semnificative și mature ale UE, care depășesc frontierele naționale (7). O uniune ecologică a piețelor de capital ar consolida și mai mult rolul UE pe piețele de capital ecologice din întreaga lume (8) și, astfel, ar consolida rolul monedei euro ca monedă globală. Prin crearea unor standarde și infrastructuri comune pentru piețele de capital ecologice din UE, aceasta ar putea acționa astfel ca un catalizator pentru integrarea pieței de capital a UE în general (9). În special, publicarea standardizată și robustă (privind durabilitatea) este o condiție prealabilă pentru a se asigura că investitorii dispun de date solide și comparabile pentru a-și fundamenta deciziile de investiții și, prin urmare, este esențială pentru facilitarea alocării de capital către proiectele cele mai dorite din întreaga UE, în conformitate cu obiectivele pieței unice. Alocarea sporită de capital rezultată poate contribui la îmbunătățirea partajării riscurilor transfrontaliere private și a rezilienței economiei UE (10). În acest sens, BCE apreciază, de asemenea, faptul că directiva propusă prevede necesitatea includerii în viitorul punct de acces unic european a informațiilor privind durabilitatea comunicate de întreprinderi (11). Prin integrarea informațiilor privind durabilitatea cu datele financiare, s-ar crea un „ghișeu unic” pentru toate informațiile critice despre o întreprindere, inclusiv acreditările sale ecologice, de care ar beneficia nu numai investitorii, ci și toate părțile din sectorul public și privat interesate de raportarea financiară și de sustenabilitate. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | BCE sprijină cerințele propuse pentru întreprinderile mari din UE și întreprinderile cotate pe piețele reglementate din UE, inclusiv instituțiile de credit, de a face publice o serie de obiective de durabilitate și progresele înregistrate în vederea atingerii acestora. Riscul de reputație cu care se confruntă întreprinderile care nu își respectă angajamentele de aliniere la Acordul de la Paris va contribui la promovarea disciplinei pieței și va constitui o contribuție importantă la strategiile de gestionare a riscurilor și de aliniere ale instituțiilor de credit. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pentru a îmbunătăți transparența și a promova monitorizarea adecvată a supravegherii, în special a riscurilor legate de climă și mediu, BCE consideră, de asemenea, că, astfel cum s-a propus în noua strategie a Comisiei privind finanțarea durabilă (12), instituțiile financiare ar trebui să facă publice planurile lor de tranziție spre durabilitate și de decarbonizare, inclusiv obiectivele intermediare și pe termen lung, precum și informații cu privire la modul în care intenționează să își reducă amprenta de mediu. Acesta poate fi un instrument puternic de orientare a sistemului financiar către etape clare în vederea atingerii consecvenței cu obiectivul de limitare a încălzirii globale la 1,5 °C, în conformitate cu Acordul de la Paris. Autorităților competente ar trebui să li se pună la dispoziție instrumentele necesare pentru a monitoriza și a reacționa la riscurile care decurg din nealinierea portofoliilor instituțiilor de credit la obiectivele de tranziție. |
| --- | --- |

1.6

2.   Relevanța directivei propuse pentru obiectivele și atribuțiile BCE și ale Eurosistemului

| 2.1 | Aspectele legate de durabilitate, în special schimbările climatice, pot avea un impact asupra modului în care băncile centrale își îndeplinesc mandatele, astfel cum se prevede mai jos (13). Ca parte a atribuțiilor sale de supraveghere prudențială și a contribuției sale la stabilitatea financiară, BCE sprijină eforturile de politică ale UE menite să îmbunătățească identificarea și gestionarea riscurilor financiare legate de sustenabilitate, în vederea consolidării siguranței și solidității instituțiilor de credit și a stabilității sistemului financiar. În acest context, o informare suficient de cuprinzătoare și granulară cu privire la riscurile de mediu va facilita, de asemenea, stabilirea prețurilor de piață pentru riscurile aferente, în conformitate cu principiul unei economii de piață deschise (14). În plus, astfel de practici de informare ar consolida și capacitatea Eurosistemului de a monitoriza și evalua impactul schimbărilor climatice asupra transmiterii politicii monetare. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Relevanța pentru politica monetară

| 2.2.1 | Schimbările climatice și tranziția către o economie mai durabilă afectează prognoza privind stabilitatea prețurilor, principalul obiectiv al SEBC, prin impactul acestora supra indicatorilor macroeconomici precum inflația, producția, gradul de ocupare a forței de muncă, ratele dobânzii, investițiile și productivitatea; stabilitatea financiară; și transmisia politicii monetare (15). Riscurile fizice și riscurile de tranziție asociate schimbărilor climatice pot, printre altele, să aibă un impact asupra evaluărilor și bonității întreprinderilor cu efecte de propagare asupra instituțiilor de credit și asupra sistemului financiar (16). Deși metodologiile de evaluare a amplorii riscurilor legate de schimbările climatice pentru bănci și stabilitatea financiară sunt încă în curs de elaborare, estimările disponibile sugerează că impactul acestor riscuri va fi probabil semnificativ (17). La rândul său, acest lucru ar putea afecta transmisia politicii monetare, de exemplu prin deprecierea activelor și reevaluarea bruscă a riscurilor financiare legate de climă. În plus, în ceea ce privește sectorul bancar, valoarea colateralului poate fi redusă, iar pierderile din credite se pot materializa, ceea ce ar putea afecta negativ poziția de capital și de lichiditate a instituțiilor de credit și a altor intermediari financiari, diminuând astfel capacitatea acestora de a canaliza fondurile către economia reală. Rețeaua de bănci centrale și autorități de supraveghere pentru ecologizarea sistemului financiar (Network for Greening the Financial System – NGFS) recomandă, prin urmare, băncilor centrale să ia în considerare posibilele efecte ale schimbărilor climatice asupra economiei. NGFS susține că aceste efecte pot fi relevante pentru politica monetară chiar dacă se materializează numai dincolo de orizontul convențional pe termen mediu al politicii monetare (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | În plus, atunci când își urmărește obiectivul de stabilitate a prețurilor, Eurosistemul trebuie să asigure o protecție adecvată împotriva riscurilor pentru bilanțul său prin intermediul cadrului său de control al riscurilor. Prin urmare, Eurosistemul trebuie să identifice, să monitorizeze și să atenueze riscurile asociate contrapărților sale, garanțiile pe care le acceptă în operațiunile sale de refinanțare și deținerile sale de active rezultate din tranzacții simple, inclusiv în cadrul portofoliului său de politici nemonetare. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | În acest sens, îmbunătățirea practicilor de raportare de către întreprinderi privind durabilitatea ar consolida în mod semnificativ capacitatea Eurosistemului de a monitoriza și evalua impactul schimbărilor climatice asupra transmisiei politicii monetare, de a aborda riscurile financiare legate de climă pe care le deține deja în bilanț și de a asigura o protecție adecvată împotriva riscurilor în bilanțul Eurosistemului. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | În plus, astfel cum s-a anunțat în planul său de acțiune pentru a include considerentele legate de schimbările climatice în strategia sa de politică monetară (19), Eurosistemul va introduce cerințe de raportare pentru activele din sectorul privat ca un nou criteriu de eligibilitate sau ca bază pentru un tratament diferențiat pentru achiziționarea de garanții și active. Aceste cerințe vor ține seama de politicile și inițiativele UE, inclusiv de directiva propusă, și, prin urmare, vor promova practici coerente de raportare pe piață. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Relevanța pentru stabilitatea financiară

| 2.3.1 | Obiectivul directivei propuse de a asigura informații fiabile, consecvente și comparabile cu privire la expunerea întreprinderilor în cadrul unor sectoare diferite la riscuri legate de schimbările climatice este o condiție prealabilă pentru evaluarea exactă a riscurilor financiare generate de schimbările climatice (20). Informații mai bune legate de sustenabilitate, bazate pe standarde de raportare unificate și transmise într-o formă care poate fi citită automat, ar spori în mod substanțial capacitatea BCE de a monitoriza și de a aborda impactul schimbărilor climatice asupra stabilității financiare. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Relevanța pentru supravegherea prudențială a instituțiilor de credit

| 2.4.1 | Instituțiile semnificative supravegheate direct de BCE trebuie să publice riscurile legate de schimbările climatice care sunt semnificative (21). În special, se așteaptă ca acestea să facă publice emisiile de gaze cu efect de seră pentru întregul grup, inclusiv emisiile din aval, precum și indicatorii-cheie de performanță (key performance indicators) (KPI) și indicatorii-cheie de risc (key risk indicators) (KRI) pe care îi utilizează în scopul stabilirii strategiei și al gestionării riscurilor (22). În plus, BCE se angajează să elaboreze noi indicatori care să contribuie la evaluarea amprentelor de carbon ale instituțiilor de credit (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | În plus, în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 449a din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (24) (denumit în continuare „Regulamentul privind cerințele de capital” sau „CRR”), Autoritatea Bancară Europeană (ABE) a publicat în martie 2021 proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare (25), care propun raportări cantitative comparabile privind tranziția legată de schimbările climatice și riscurile fizice pentru anumite instituții de credit, inclusiv informații privind expunerile față de activele legate de emisiile de carbon și activele care fac obiectul unor evenimente cronice și acute de schimbări climatice. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Prin urmare, datele fiabile și comparabile referitoare la climă și mediu furnizate de întreprinderi sunt esențiale pentru ca instituțiile financiare, inclusiv instituțiile de credit, să calculeze în mod corespunzător și să publice ulterior indicatori climatici și de mediu, inclusiv informațiile relevante în temeiul cadrului prudențial. Propunerea de extindere a domeniului de aplicare actual al Directivei 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului (26) (denumită în continuare „Directiva privind raportarea nefinanciară”) la toate întreprinderile mari va sprijini eforturile instituțiilor de a colecta date relevante. Cerințele mai detaliate ale directivei propuse și digitalizarea propusă a datelor solicitate vor facilita colectarea acestora într-un mod consecvent. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Relevanța pentru colectarea informațiilor statistice

| 2.5.1 | Articolul 5 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene conferă BCE, cu sprijinul băncilor centrale naționale, competența de a colecta informațiile statistice necesare pentru îndeplinirea misiunilor Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și pentru a contribui la armonizarea normelor și practicilor care reglementează colectarea, elaborarea și difuzarea datelor statistice în domeniile sale de competență. Pentru a-și îndeplini atribuțiile și activitățile, BCE se bazează, pe cât posibil, pe datele existente pentru a limita sarcina impusă agenților raportori. După cum s-a arătat deja, disponibilitatea unor informații de înaltă calitate privind durabilitatea, atât la nivel granular, cât și agregat, este o necesitate pentru luarea unor decizii în cunoștință de cauză în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii monetare, supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și contribuția la buna desfășurare a politicilor desfășurate de autoritățile competente în ceea ce privește stabilitatea sistemului financiar. În acest context, elaborarea unor standarde de raportare privind durabilitatea, care să precizeze informațiile pe care întreprinderile trebuie să le prezinte cu privire la factorii de durabilitate, ar permite, totodată, BCE să își îndeplinească mai bine funcțiile prin elaborarea indicatorilor statistici referitori la finanțarea durabilă (27). Acest lucru ar permite, la rândul său, BCE să își îmbunătățească eventual propria colectare de informații statistice pentru a reflecta și a se concentra asupra factorilor de durabilitate a mediului. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Din aceste motive, BCE apreciază faptul că, în temeiul directivei propuse, întreprinderile își vor pregăti raportarea privind sustenabilitatea într-un format unic de raportare electronică (XHTML) (28). Volumul mare de date care va fi produs prin punerea în aplicare a directivei propuse ar trebui să îndeplinească obiectivele strategiei UE privind datele și ale strategiei privind finanțele digitale (29), în special pentru a crea o piață unică în care datele să poată circula în interiorul UE și între sectoare, pentru a utiliza potențialul datelor de nouă generație în interesul public și pentru a promova finanțarea bazată pe date. Îndeplinirea acestor obiective ar ajuta statisticienii oficiali să îmbunătățească importanța și relevanța, oportunitatea și profunzimea datelor și metadatelor lor. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | În acest scop, BCE sprijină ferm utilizarea de către entitățile raportoare a standardelor convenite la nivel internațional, cum ar fi identificatorul global al persoanei juridice, astfel cum a fost recomandat de Comitetul european pentru risc sistemic în 2020 (30), sau alte standarde convenite ca identificatori unici pentru a îndeplini cerințele de raportare. BCE consideră că utilizarea acestor identificatori, atunci când este posibil în standardele de raportare care urmează să fie elaborate, va îmbunătăți fiabilitatea informațiilor statistice, precum și sfera lor de acoperire, permițând ca datele privind sustenabilitatea întreprinderilor să fie corelate cu alte surse de informații statistice colectate de SEBC (de exemplu, date privind bilanțul individual și/sau date AnaCredit privind creditele bancare individuale), facilitând astfel activitatea analitică și sprijinind elaborarea politicilor. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Portofolii de politici nemonetare

| 2.6.1 | Datele fiabile privind aspectele legate de durabilitate vor fi, de asemenea, esențiale pentru investițiile durabile în portofoliile de politici nemonetare. Eurosistemul a convenit recent asupra unei poziții comune pentru investițiile durabile și responsabile legate de schimbările climatice în portofolii de politici nemonetare exprimate în euro, cu scopul de a demara, în termen de doi ani, raportări de informații legate de climă pentru aceste tipuri de portofolii (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Aplicarea directivei propuse în cazul băncilor centrale

| 3.1 | Directiva propusă prevede că statele membre pot alege să nu aplice obligația de a divulga informații referitoare la durabilitate în cazul anumitor întreprinderi excluse din domeniul de aplicare al Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32) (denumită în continuare „Directiva privind cerințele de capital”), inclusiv în cazul băncilor centrale (33). Întrucât anumite bănci centrale se pot califica drept întreprinderi în temeiul Directivei privind contabilitatea (34) și, prin urmare, ar intra, în principiu, în domeniul de aplicare al directivei propuse, este binevenit să se acorde statelor membre în cauză posibilitatea de a exclude băncile centrale din acest domeniu de aplicare. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Deși BCE nu intră în domeniul de aplicare al directivei propuse, publicările de informații efectuate de aceasta ar putea beneficia de standardele comune de raportare în temeiul directivei propuse, în măsura în care acestea pot fi adaptate la scopurile specifice ale BCE. De exemplu, BCE a început deja să lucreze la extinderea propriului cadru existent de raportare în materie de mediu pentru a include în 2021 aspecte economice, de guvernanță și sociale, ținând seama de cerințele Directivei privind raportarea nefinanciară (35). BCE urmărește să înceapă publicarea de informații privind durabilitatea în 2022 cu trimitere la activitatea BCE din 2021 (36). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | În plus, astfel cum s-a menționat mai sus, Eurosistemul s-a angajat să înceapă să publice informații legate de schimbările climatice cu privire la portofoliile sale de politici nemonetare exprimate în euro în următorii doi ani (37) și va publica informații legate de schimbările climatice cu privire la activele achiziționate în cadrul programului de achiziţionare de obligațiuni emise de sectorul corporativ în scopuri de politică monetară începând cu primul trimestru al anului 2023. În plus, punerea în aplicare a planului de acțiune prezentat recent de BCE pentru a include considerentele legate de schimbările climatice în strategia sa de politică monetară va fi cel puțin în concordanță cu progresele înregistrate în ceea ce privește politicile și inițiativele UE în domeniul comunicării și raportării privind durabilitatea mediului, inclusiv directiva propusă (38). Având în vedere lipsa actuală de date de înaltă calitate, informații privind durabilitatea publicate de către Eurosistem ar beneficia în mod substanțial de pe urma raportărilor de către întreprinderi care intră în domeniul de aplicare al directivei propuse, odată ce acestea vor fi disponibile. Prin urmare, prin sprijinirea standardizării raportării legate de schimbările climatice, standardele de publicare în temeiul directivei propuse ar putea, la rândul lor, să faciliteze publicarea în viitor de către Eurosistem de informații legate de climă. BCE va analiza dacă standardele comune de raportare sau părți ale acestora ar putea fi utilizate în viitor ca bază pentru propriile prezentări de informații legate de climă, ținând seama în același timp de particularitățile atribuțiilor și obiectivelor BCE. |
| --- | --- |

3.3

4.   Sfera de aplicare a directivei propuse

| 4.1 | În temeiul directivei propuse, publicarea informațiilor referitoare la durabilitate ar deveni obligatorie începând cu 1 ianuarie 2023 pentru toate întreprinderile mari și cu 1 ianuarie 2026 pentru toate întreprinderile mici și mijlocii ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată din UE (39). BCE consideră binevenită extinderea domeniului de aplicare al directivei propuse la toate întreprinderile mari, astfel cum sunt definite în Directiva privind contabilitatea, în comparație cu domeniul de aplicare mai restrâns al Directivei privind raportarea nefinanciară, care prevedea prezentarea obligatorie de informații numai de la entitățile mari de interes public cu cel puțin 500 de angajați (40). BCE consideră binevenită, de asemenea, extinderea directivei propuse pentru a include întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) care sunt cotate pe piețele reglementate din UE. Extinderea sferei de acoperire a informațiilor furnizate de întreprinderi este necesară pentru a pune instituțiile financiare, în special instituțiile de credit, într-o poziție mai bună pentru a îndeplini cerințele de publicare de informații privind durabilitatea care le sunt aplicabile și pentru a le permite să își gestioneze propriile expuneri la riscuri legate de durabilitate, în special cele legate de climă. IMM-urile, în special, joacă un rol central în economia europeană și nu numai că sunt expuse la riscuri legate de climă, ci joacă, de asemenea, un rol important în asigurarea tranziției UE către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin urmare, este important pentru toate părțile implicate să se obțină de la IMM-uri informații fiabile, consecvente și comparabile legate de durabilitate, inclusiv, după cum s-a indicat deja, pentru instituțiile financiare care trebuie să obțină informații relevante cu privire la contrapărțile lor pentru a-și consolida propriul management al riscurilor și pentru a lua decizii de finanțare în cunoștință de cauză în ceea ce privește IMM-urile. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | În același timp, BCE recunoaște că sarcina administrativă asociată unor cerințe de raportare suplimentare poate avea un impact disproporționat asupra întreprinderilor mai mici și subliniază importanța evitării unei sarcini administrative excesive asupra IMM-urilor. În acest sens, BCE apreciază faptul că directiva propusă urmărește să modereze sarcina suplimentară de raportare pentru întreprinderile mai mici, prin faptul că prevede o introducere progresivă și standarde de raportare simplificate pentru IMM-urile cotate la bursă, care urmează să fie elaborate de Grupul consultativ european pentru raportare financiară (European Financial Reporting Advisory Group ) (EFRAG) (41). Această abordare proporțională ar trebui, de asemenea, să garanteze că cerințele suplimentare de raportare pentru instituțiile de credit cu privire la contrapărțile lor nu afectează în mod negativ accesul IMM-urilor la finanțare. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Deși în linii generale sprijină, din motivele de mai sus, o abordare proporțională față de IMM-uri, BCE consideră că, față de ceea ce se prevede în prezent în directiva propusă, calendarul de aplicare a standardelor simplificate de raportare ar putea fi devansat . În plus, va fi important ca standardele de raportare simplificate propuse pentru IMM-uri să asigure un nivel suficient de informații comparabile și consecvente pentru a permite o evaluare adecvată a riscurilor legate de durabilitate și alinierea IMM-urilor respective la tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | BCE observă că o foarte mare parte din directiva propusă s-ar aplica și instituțiilor de credit. În special, instituțiile de credit vor avea obligația de a divulga informații privind durabilitatea în temeiul directivei propuse. Cu toate acestea, din actuala redactare nu reiese clar dacă directiva propusă intenționează să acopere toate instituțiile de credit, indiferent de dimensiunea acestora, sau numai instituțiile de credit care se califică drept întreprinderi mari sau întreprinderi ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe piețele reglementate din UE. Considerentele directivei propuse (42) prevăd că instituțiile de credit ar trebui să facă obiectul cerințelor de raportare privind durabilitatea, cu condiția ca acestea să îndeplinească anumite criterii de mărime. Totuși, această limitare a aplicabilității la instituțiile de credit bazată pe anumite criterii de mărime nu rezultă în mod clar din articolele directivei propuse (43). Mai degrabă, dispozițiile relevante ar putea fi interpretate și ca prevăzând că instituțiile de credit ar fi acoperite de măsurile de coordonare, indiferent de dimensiunea lor. În conformitate cu intenția legislativă a directivei propuse exprimată în considerentele acesteia, BCE sugerează clarificarea acestui punct, astfel încât numai instituțiile de credit care îndeplinesc și criteriile de mărime să facă obiectul cerințelor de raportare privind durabilitatea (44). În plus, ar trebui asigurată alinierea minimă cu sfera de acoperire a informațiilor publicate cu privire la riscurile de mediu, sociale și de guvernanță în temeiul CRR, în special al articolului 449a din regulamentul respectiv, în temeiul căruia atât criteriile de dimensiune, cât și cele de complexitate sunt luate în considerare atunci când se evaluează dacă o instituție de credit se califică drept mare. |
| --- | --- |

4.4

5.   Standarde comune obligatorii de raportare

| 5.1 | Directiva propusă va introduce standarde comune de raportare obligatorii, care urmează să fie adoptate de Comisie ca acte delegate (45). Standardele comune de raportare de o calitate suficientă care stau la baza publicării de informații comparabile, transparente și fiabile legate de durabilitate sunt esențiale pentru elaborarea unor indicatori de sustenabilitate mai comparabili și mai fiabili, pentru evaluarea corectă a riscurilor (financiare și nefinanciare) legate de durabilitate și, prin urmare, pentru stabilirea prețurilor activelor și calibrarea măsurilor de control al riscurilor. Acest lucru ar fi benefic pentru gestionarea riscurilor instituțiilor de credit, raportarea internă și publicarea de informații cu privire la riscurile de mediu, sociale și de guvernanță și, după cum s-a indicat deja, pentru băncile centrale și autoritățile de supraveghere în efectuarea de analize și includerea considerentelor legate de climă în executarea mandatelor lor (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | În conformitate cu conținutul directivei propuse, standardele comune de raportare care urmează să fie adoptate ar trebui să conțină, de asemenea, o perspectivă de dublă semnificație, concentrându-se asupra aspectelor care influențează performanța, poziția și dezvoltarea întreprinderilor („materialitatea financiară”), dar și informații privind impactul social și de mediu mai larg al întreprinderilor („materialitatea socială și de mediu”). Standardele comune de raportare ar trebui să includă, cel puțin, elemente de date standardizate și comparabile care sunt relevante pentru analiza riscurilor financiare legate de climă, atât tranzitorii, cât și fizice (47). Acestea includ, de exemplu, localizarea geografică și activitățile comerciale ale activelor/incintelor și presiunile asupra mediului asociate, clasificarea sectorială a întreprinderilor și concentrarea sectorială a expunerilor financiare, emisiile de gaze cu efect de seră (domeniul de aplicare 1-3) (48) și intensitatea carbonului. Standardele comune de raportare ar trebui să conțină orientări clare privind metodologiile utilizate pentru cuantificarea impactului financiar al riscurilor legate de schimbările climatice pentru întreprinderea care raportează informații. BCE consideră binevenit și faptul că directiva propusă prevede adoptarea unor acte delegate care să precizeze informațiile pe care întreprinderile trebuie să le raporteze în mod specific sectorului în care își desfășoară activitatea (49). În conformitate cu conținutul deja inclus în directiva propusă, standardele comune de raportare ar trebui să prevadă, de asemenea, raportarea de informații cuprinzătoare și comparabile cu privire la politicile pe care întreprinderile le aplică pentru a aborda și a gestiona impactul potențial al acestor riscuri (50). În acest context, standardele de raportare ar trebui să includă indicatori cantitativi care să depășească caracterul în mare parte calitativ al raportărilor de informații existente și care ar facilita utilizarea și comparabilitatea informațiilor legate de durabilitate. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | În acest sens, BCE salută, de asemenea, includerea în propunere a unor obiective prospective. În prezent, Directiva privind raportarea nefinanciară nu dispune de indicatori de durabilitate prospectivi, care sunt, totuși, un ingredient esențial pentru identificarea timpurie a riscurilor și pentru formularea proactivă a răspunsurilor de atenuare. Aceasta este o componentă necesară pentru stabilirea obiectivelor și pentru analiza scenariilor. Prin urmare, BCE sprijină ferm prevederea din directiva propusă conform căreia informațiile care trebuie raportate ar trebui să includă „planurile [...] menite să asigure că modelul său de afaceri și strategia sa sunt compatibile cu tranziția către o economie durabilă și cu limitarea încălzirii globale la 1,5 °C, în conformitate cu Acordul de la Paris ” (51). Astfel de informații prospective ar trebui să fie exprimate în termeni standardizați și ușor comparabili, să fie susținute de metodologii armonizate și să fie verificate extern de către terți, astfel cum se prevede în propunerea de directivă, pentru a le asigura credibilitatea și fiabilitatea. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Directiva propusă prevede consultarea BCE cu privire la standardele de raportare privind durabilitatea și afirmă că BCE ar trebui să își prezinte avizul cu privire la astfel de standarde, în cazul în care decide să prezinte unul, în termen de două luni de la data consultării de către Comisie (52). BCE este pregătită să emită un astfel de aviz în termenul de două luni propus. În plus, BCE apreciază importanța deosebită acordată autorităților publice și instituțiilor europene în procesul legislativ pentru actele delegate (53) și va încuraja eforturile de colaborare între acestea. |
| --- | --- |

5.4

6.   Alinierea cu alte acte legislative ale UE

| 6.1 | BCE sprijină cu fermitate obiectivul declarat al directivei propuse de a asigura consecvența standardelor de raportare privind durabilitatea cu cerințele prevăzute de alte acte legislative ale UE (54). Standardele ar trebui, în special, să fie aliniate cu cerințele de publicare prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/2088 al Parlamentului European și al Consiliului (55) și ar trebui să țină seama de indicatorii și metodologiile subiacente stabilite în diferitele acte delegate adoptate în temeiul Regulamentului privind taxonomia, de cerințele de publicare aplicabile administratorilor indicilor de referință în temeiul Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului (56), de standardele minime pentru construirea indicilor de referință ai UE pentru tranziția climatică și a indicilor de referință UE aliniați la Acordul de la Paris, precum și de orice activitate desfășurată de ABE în punerea în aplicare a cerințelor de publicare din cadrul pilonului III din CRR (57). BCE sprijină inițiativele menite să asigure consecvența și să reducă la minimum complexitatea obligațiilor de raportare care decurg din diferite texte legislative. Duplicarea obligațiilor și inconsecvența definițiilor, a domeniului de aplicare și a obiectivelor cerințelor aplicabile introduc complicații și ambiguități inutile pentru întreprinderi (58) și, în general, reduce transparența și atractivitatea internațională a cadrului de reglementare al UE. În cazul în care astfel de redundanțe și inconsecvențe nu pot fi reconciliate prin sintetizarea lor în standardul UE de raportare privind durabilitatea, așa cum este cazul atunci când provin din textele legislative, Comisia ar trebui să aibă în vedere o revizuire globală a cadrului legislativ privind finanțarea durabilă, inclusiv posibile modificări juridice specifice pentru a direcționa și simplifica peisajul legislativ. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | BCE subliniază că directiva propusă ar trebui să vizeze alinierea deplină cu alte acte legislative ale UE și ar trebui să reducă la minimum și, în mod ideal, să elimine riscul unor inconsecvențe prezente sau viitoare care ar putea apărea în mod dinamic, pe măsură ce diferitele instrumente legislative evoluează în paralel în timp. Întrucât instrumentele legislative menționate anterior sunt toate interconectate și se bazează pentru funcționarea lor corectă pe cerințele de informare furnizate reciproc, cadrul ar putea să nu fie rezilient la schimbări necoordonate ale componentelor individuale. În special, directiva propusă prevede revizuirea standardelor de raportare privind durabilitatea o dată la trei ani (59), în timp ce alte texte legislative vor rămâne statice. Acest lucru implică riscul de a genera discrepanțe în timp. BCE sprijină revizuirea holistică a cadrului de finanțare durabilă în ansamblu, mai degrabă decât revizuirile paralele și necoordonate ale fiecărui instrument legislativ în mod individual. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Având în vedere caracterul central al Regulamentului privind taxonomia în agenda UE privind finanțarea durabilă, informațiile raportate în temeiul directivei propuse privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea ar trebui să fie consecvente cu cerințele de informare prevăzute de Regulamentul privind taxonomia și să permită întreprinderilor și oricăror altor agenți care intră în domeniul de aplicare al obligațiilor privind taxonomia prevăzute de Regulamentul privind taxonomia să obțină toate informațiile relevante de care au nevoie pentru a respecta obligațiile de raportare de informații la nivel de produs și de întreprindere prevăzute în Regulamentul privind taxonomia. |
| --- | --- |

6.3

7.   Alinierea cu inițiativele internaționale

| 7.1 | BCE apreciază, de asemenea, faptul că directiva propusă prevede că standardele UE de raportare privind durabilitatea ar trebui să se bazeze pe inițiativele internaționale de raportare privind durabilitatea și să contribuie la acestea (60). Absența unui cadru standardizat la nivel mondial pentru publicarea informațiilor duce la o comparabilitate și o consecvență insuficiente între jurisdicții, poate genera bariere inutile în calea fluxurilor internaționale de finanțare durabilă și ar putea duce la condiții de concurență inegale între jurisdicții, ceea ce ar putea afecta în mod nefavorabil întreprinderile din UE și ar putea genera costuri mai mari pentru întreprinderile și instituțiile financiare din UE. Prin urmare, BCE sprijină eforturile coordonate la nivel mondial care vizează convergența către standarde comune de transparență și publicare la nivel mondial, în special propunerea Fundației Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) de a crea un nou Consiliu pentru standarde de durabilitate și de a elabora standarde pentru raportarea în domeniul climei și alte subiecte legate de durabilitate. Fundația IFRS ar trebui să elaboreze un astfel de standard împreună cu EFRAG, pentru a asigura alinierea și compatibilitatea dintre IFRS și standardele UE. Niciun standard internațional nu ar trebui să fie lipsit de cele mai bune practici la nivel mondial și ar trebui, în mod ideal, să acopere toate aspectele legate de durabilitate, în concordanță cu conținutul directivei propuse. Aceasta ar trebui să impună întreprinderilor să publice nu numai aspecte care influențează valoarea întreprinderii, ci și informații privind impactul social și de mediu mai larg al întreprinderii („dublă semnificație”). Inițiativele luate la nivel regional sau mondial nu ar trebui să împiedice UE să meargă mai departe atunci când își adaptează standardele de raportare privind durabilitatea în temeiul directivei propuse, în conformitate cu propriile ambiții și cadrul juridic al UE, asigurând în același timp alinierea și consecvența cu scenariul de referință internațional. |
| --- | --- |

7.1

8.   Dispoziții privind auditul

| 8.1 | BCE consideră binevenită instituirea unui proces de verificare a raportării privind sustenabilitatea întreprinderilor, astfel cum a fost introdus prin auditul obligatoriu (61). Extinderea auditului obligatoriu nu numai la informațiile retrospective, ci și la cele prospective este esențială pentru a oferi certitudine tuturor părților interesate și pentru a asigura credibilitatea informațiilor și a angajamentelor. Fiabilitatea sporită a informațiilor furnizate va sprijini dezvoltarea și aprofundarea ulterioară a piețelor financiare, nu numai în ceea ce privește finanțarea necesară a tranzițiilor, ci și în ceea ce privește acoperirea riscurilor legate de durabilitate.
  În cazul în care BCE recomandă modificarea directivei propuse, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc într-un document tehnic de lucru. Documentul tehnic de lucru este disponibil în limba engleză pe EUR-Lex. |
| --- | --- |

8.1

În cazul în care BCE recomandă modificarea directivei propuse, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc într-un document tehnic de lucru. Documentul tehnic de lucru este disponibil în limba engleză pe EUR-Lex.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 7 septembrie 2021.

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 189 final.

1

(2)  A se vedea „Overview of sustainable finance” (Prezentare generală a finanțelor sustenabile), disponibil pe website-ul Comisiei la adresa www.ec.europa.eu.

2

(3)  Comisia a publicat comunicarea privind „Pactul verde european” la 11 decembrie 2019; a se vedea COM(2019) 640 final.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

4

(5)  A se vedea considerentul 12. A se vedea, de asemenea, „Climate-related risks to financial stability” (Riscuri la adresa stabilității financiare legate de schimbările climatice), ediție specială a Raportului BCE privind stabilitatea financiară din mai 2021, disponibilă pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

5

(6)  A se vedea p. 24 și următoarele din „Eurosystem reply to the European Commission’s public consultations on the Renewed Sustainable Finance Strategy and the revision of the Non-Financial Reporting Directive” (Răspunsul Eurosistemului la consultările publice organizate de Comisia Europeană cu privire la strategia reînnoită privind finanțarea durabilă și revizuirea Directivei privind raportarea nefinanciară), disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

6

(7)  A se vedea discursul doamnei Christine Lagarde, „Towards a green capital markets union for Europe” (Către o uniune ecologică a piețelor de capital pentru Europa), disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

7

(8)  De exemplu, aproximativ 60 % din totalul obligațiunilor negarantate cu rang superior verzi emise la nivel mondial în 2020 își au originea în UE. Investițiile în guvernanța de mediu, socială și corporativă sunt, de asemenea, concentrate în Europa, cu peste jumătate din fondurile de plasament în obligațiuni domiciliate în zona euro. În plus, în 2020, aproximativ jumătate din obligațiunile verzi emise la nivel mondial au fost în euro.

8

(9)  A se vedea discursurile doamnei Christine Lagarde, „Towards a green capital markets union for Europe” (Către o uniune ecologică a piețelor de capital pentru Europa) și „Financing a green and digital recovery” (Finanțarea unei redresări verzi și digitale), disponibile pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

9

(10)  Piața obligațiunilor verzi prezintă deja un nivel de dețineri transfrontaliere aproape dublu față de restul piețelor europene de obligațiuni. Acest lucru sugerează că dezvoltarea în continuare a pieței obligațiunilor verzi ar aprofunda integrarea financiară în UE. A se vedea capitolul 5 din Raportul BCE privind stabilitatea financiară din noiembrie 2020, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

10

(11)  A se vedea considerentul 48 din directiva propusă.

11

(12)  A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 6 iulie 2021: Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă, COM(2021) 390 final.

12

(13)  A se vedea punctul 2.4 din Avizul CON/2021/12. Toate avizele BCE se publică pe website-ul BCE.

13

(14)  A se vedea p. 2 din răspunsul Eurosistemului citat la nota de subsol 6.

14

(15)  A se vedea comunicatul de presă „BCE prezintă un plan de acțiune destinat includerii unor considerații referitoare la schimbările climatice în strategia sa de politică monetară”, 8 iulie 2021, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

15

(16)  A se vedea „Climate-related risks to financial stability” (Riscuri la adresa stabilității financiare legate de schimbările climatice), ediție specială a Raportului BCE privind stabilitatea financiară din mai 2021, disponibilă pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

16

(17)  A se vedea punctul 2.4 din Avizul CON/2021/12; punctul 2.2 din Avizul CON/2021/22; Isabel Schnabel, „Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy” (O criză nu trebuie irosită niciodata: COVID-19, schimbările climatice și politica monetară”, masă rotundă virtuală privind „Sustainable Crisis Responses in Europe” (Răspunsuri durabile la criză în Europa, rețeaua de cercetare INSPIRE, 17 iulie 2020, disponibil pe website-ul BCE la www.ecb.europa.eu.

17

(18)  A se vedea punctul 2.4 din Avizul CON/2021/12; „Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways” (Schimbările climatice și politica monetară: primele concluzii), iunie 2020, disponibil pe website-ul Rețelei de bănci centrale și autorități de supraveghere pentru ecologizarea sistemului financiar, la adresa www.ngfs.net, la p. 3.

18

(19)  A se vedea comunicatul de presă „BCE prezintă un plan de acțiune destinat includerii unor considerații referitoare la schimbările climatice în strategia sa de politică monetară”, 8 iulie 2021, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

19

(20)  A se vedea articolul Echipei de proiect BCE/CERS privind modelarea riscurilor legate de schimbările climatice, „Climate-related risk and financial stability” (Riscurile legate de schimbările climatice și stabilitatea financiară), iulie 2021, p. 9, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

20

(21)  A se vedea Supravegherea bancară a BCE, „Ghid privind riscurile legate de schimbările climatice și de mediu”, mai 2020, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

21

(22)  A se vedea Supravegherea bancară a BCE, „Ghid privind riscurile legate de schimbările climatice și de mediu”, mai 2020, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

22

(23)  A se vedea comunicatul de presă „BCE prezintă un plan de acțiune destinat includerii unor considerații referitoare la schimbările climatice în strategia sa de politică monetară”, 8 iulie 2021, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

23

(24)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1)

24

(25)  A se vedea „Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR” (Standardele tehnice de punere în aplicare privind raportările prudențiale cu privire la riscurile MSG în conformitate cu articolul 449a din CRR), disponibil pe website-ul ABE la adresa www.eba.europa.eu.

25

(26)  Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea de către anumite întreprinderi și grupuri mari (JO L 330, 15.11.2014. p.1).

26

(27)  A se vedea, de asemenea, comunicatul de presă „BCE prezintă un plan de acțiune destinat includerii unor considerații referitoare la schimbările climatice în strategia sa de politică monetară”, 8 iulie 2021, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu, în care se confirmă faptul că BCE va elabora indicatori privind instrumentele financiare ecologice, expunerea instituțiilor financiare la riscuri fizice legate de climă prin intermediul portofoliilor lor și amprenta de carbon a instituțiilor financiare.

27

(28)  A se vedea considerentul 48 și articolul 1 punctul 4 din directiva propusă, care introduc un nou articol 19d în Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19) (denumită în continuare „Directiva privind contabilitatea”).

28

(29)  A se vedea considerentul 48 din directiva propusă.

29

(30)  A se vedea Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 24 septembrie 2020 privind identificarea entităților juridice (CERS/2020/12).

30

(31)  A se vedea comunicatul de presă „Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios” (Eurosistemul adoptă o poziție comună pentru investițiile durabile legate de schimbările climatice în portofolii de politici nemonetare), 4 februarie 2021, disponibil pe website-ul BCE la adresa http://www.ecb.europa.eu.

31

(32)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

32

(33)  A se vedea articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf din directiva propusă, care face trimitere la articolul 2 alineatul (5) punctele 2-23 din Directiva privind cerințele de capital.

33

(34)  A se vedea anexele I și II la Directiva privind contabilitatea.

34

(35)  A se vedea „Feedback privind contribuția furnizată de Parlamentul European în cadrul rezoluției sale referitoare la Raportul anual 2019 al BCE”, disponibil pe website-ul BCE la adresa http://www.ecb.europa.eu.

35

(36)  A se vedea „Feedback privind contribuția furnizată de Parlamentul European în cadrul rezoluției sale referitoare la Raportul anual 2019 al BCE”, disponibil pe website-ul BCE la adresa http://www.ecb.europa.eu.

36

(37)  A se vedea comunicatul de presă „Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios” (Eurosistemul adoptă o poziție comună pentru investițiile durabile legate de schimbările climatice în portofolii de politici nemonetare), 4 februarie 2021, disponibil pe website-ul BCE la adresa http://www.ecb.europa.eu.

37

(38)  A se vedea comunicatul de presă „BCE prezintă un plan de acțiune destinat includerii unor considerații referitoare la schimbările climatice în strategia sa de politică monetară”, 8 iulie 2021, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

38

(39)  A se vedea articolul 1 punctul 3 din directiva propusă, care înlocuiește articolul 19a din Directiva privind contabilitatea.

39

(40)  „Întreprinderile mari” sunt definite la articolul 3 alineatul (4) din Directiva privind contabilitatea drept întreprinderi „care, la data bilanțului, depășesc limitele a cel puțin două dintre următoarele trei criterii (a) totalul bilanțului: 20 000 000 EUR; (b) cifra de afaceri netă: 40 000 000 EUR; (c) numărul mediu de salariați în cursul exercițiului financiar: 250”. În schimb, Directiva privind raportarea nefinanciară acoperă numai întreprinderile mari cu peste 500 de angajați care sunt entități de interes public, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) din Directiva privind contabilitatea [actualul articol 19a alineatul (1) din Directiva privind contabilitatea].

40

(41)  A se vedea articolul 1 punctul 4 din directiva propusă prin care se introduce articolul 19c privind standardele de raportare privind durabilitatea pentru IMM-uri în Directiva privind contabilitatea.

41

(42)  A se vedea considerentul 23 din directiva propusă.

42

(43)  A se vedea articolul 1 punctele 1 și 3 din directiva propusă, care modifică articolul 1 și, respectiv înlocuiește articolul 19a din Directiva privind contabilitatea.

43

(44)  Astfel cum se propune în anexa tehnică anexată la prezentul document.

44

(45)  A se vedea articolul 1 punctul 4 din directiva propusă, care introduce articolul 19b în Directiva privind contabilitatea.

45

(46)  A se vedea p. 26 din răspunsul Eurosistemului citat la nota de subsol 6.

46

(47)  A se vedea și Supravegherea bancară a BCE, „Ghid privind riscurile legate de schimbările climatice și de mediu”, mai 2020, disponibil pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Protocolul privind gazele cu efect de seră face distincție între emisiile întreprinderilor de gaze cu efect de seră care sunt directe și rezultate din surse deținute sau controlate (domeniul de aplicare 1), cele care sunt indirecte și rezultate din achiziționarea de electricitate, vapori, încălzire sau răcire (domeniul de aplicare 2) și toate celelalte emisii indirecte, inclusiv în special cele care sunt produse de-a lungul lanțului valoric al întreprinderii, fie în sens ascendent, fie în sens descendent (domeniul de aplicare 2); a se vedea website-ul Protocolului privind gazele cu efect de seră la adresa ghgprotocol.org.

48

(49)  A se vedea articolul 1 punctul 4 din directiva propusă, care introduce articolul 19b alineatul (1) litera (b) subpunctul (ii) în Directiva privind contabilitatea.

49

(50)  A se vedea, de asemenea, articolul 1 punctul 3 din directiva propusă, în care se înlocuiește articolul 19a din Directiva privind contabilitatea și se introduce o nouă literă (d) la alineatul (2) al acelui articol.

50

(51)  A se vedea articolul 1 punctul 3 din directiva propusă, care înlocuiește articolul 19a alineatul (2) din Directiva privind contabilitatea.

51

(52)  A se vedea articolul 1 punctul 11 din directiva propusă, care modifică articolul 49 din Directiva privind contabilitatea.

52

(53)  A se vedea articolul 1 punctul 11 din directiva propusă, care modifică articolul 49 din Directiva privind contabilitatea.

53

(54)  A se vedea considerentul 35 din directiva propusă.

54

(55)  Regulamentul (UE) 2019/2088 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind informațiile privind durabilitatea în sectorul serviciilor financiare (JO L 317, 9.12.2019, p. 1.).

55

(56)  Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE și a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 (JO L 171, 29.6.2016, p. 1).

56

(57)  A se vedea considerentul 35 din directiva propusă.

57

(58)  A se vedea p. 29 din răspunsul Eurosistemului citat la nota de subsol 6.

58

(59)  A se vedea articolul 1 punctul 4 din directiva propusă, care introduce articolul 19b alineatul (1) în Directiva privind contabilitatea.

59

(60)  A se vedea considerentul 37 din directiva propusă.

60

(61)  A se vedea articolul 3 din directiva propusă., de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European a Consiliului din 17 mai 2006 privind auditul legal al conturilor anuale și al conturilor consolidate, de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului și de abrogare a Directivei 84/253/CEE a Consiliului (JO L 157, 9.6.2006, p. 87).

61

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/11

---

Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului

(2021/C 446/03)

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința lui Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (nr. 4), ZHU Hailun (nr. 5), RI Yong Gil (alias RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (nr. 10), Abderrahim AL-KANI (alias Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (nr. 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (alias Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (nr. 13), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (nr. 14), persoane care figurează în anexa la Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în anexa I la Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului.

Consiliul intenționează să mențină măsurile restrictive împotriva persoanelor sus-menționate, furnizând noi expuneri de motive. Prin prezentul aviz, aceste persoane sunt informate că pot transmite Consiliului o cerere de obținere a expunerilor de motive preconizate pentru desemnarea lor, până la 10 noiembrie 2021, la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu.

---

Comisia Europeană

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/12

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

29 octombrie 2021

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1645 |
| JPY | yen japonez | 132,62 |
| DKK | coroana daneză | 7,4389 |
| GBP | lira sterlină | 0,84490 |
| SEK | coroana suedeză | 9,9368 |
| CHF | franc elvețian | 1,0611 |
| ISK | coroana islandeză | 149,80 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,7495 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,697 |
| HUF | forint maghiar | 360,00 |
| PLN | zlot polonez | 4,6215 |
| RON | leu românesc nou | 4,9493 |
| TRY | lira turcească | 11,1393 |
| AUD | dolar australian | 1,5455 |
| CAD | dolar canadian | 1,4383 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,0563 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6255 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5676 |
| KRW | won sud-coreean | 1 362,92 |
| ZAR | rand sud-african | 17,7447 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,4488 |
| HRK | kuna croată | 7,5270 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 556,28 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8222 |
| PHP | peso Filipine | 58,654 |
| RUB | rubla rusească | 82,3284 |
| THB | baht thailandez | 38,720 |
| BRL | real brazilian | 6,5698 |
| MXN | peso mexican | 23,8048 |
| INR | rupie indiană | 87,1830 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1645

JPY

yen japonez

132,62

DKK

coroana daneză

7,4389

GBP

lira sterlină

0,84490

SEK

coroana suedeză

9,9368

CHF

franc elvețian

1,0611

ISK

coroana islandeză

149,80

NOK

coroana norvegiană

9,7495

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,697

HUF

forint maghiar

360,00

PLN

zlot polonez

4,6215

RON

leu românesc nou

4,9493

TRY

lira turcească

11,1393

AUD

dolar australian

1,5455

CAD

dolar canadian

1,4383

HKD

dolar Hong Kong

9,0563

NZD

dolar neozeelandez

1,6255

SGD

dolar Singapore

1,5676

KRW

won sud-coreean

1 362,92

ZAR

rand sud-african

17,7447

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,4488

HRK

kuna croată

7,5270

IDR

rupia indoneziană

16 556,28

MYR

ringgit Malaiezia

4,8222

PHP

peso Filipine

58,654

RUB

rubla rusească

82,3284

THB

baht thailandez

38,720

BRL

real brazilian

6,5698

MXN

peso mexican

23,8048

INR

rupie indiană

87,1830

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/13

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

2 noiembrie 2021

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1603 |
| JPY | yen japonez | 132,03 |
| DKK | coroana daneză | 7,4399 |
| GBP | lira sterlină | 0,84955 |
| SEK | coroana suedeză | 9,8973 |
| CHF | franc elvețian | 1,0594 |
| ISK | coroana islandeză | 150,80 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,7920 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,572 |
| HUF | forint maghiar | 359,35 |
| PLN | zlot polonez | 4,6078 |
| RON | leu românesc nou | 4,9500 |
| TRY | lira turcească | 11,0656 |
| AUD | dolar australian | 1,5544 |
| CAD | dolar canadian | 1,4389 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,0297 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6260 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5637 |
| KRW | won sud-coreean | 1 363,97 |
| ZAR | rand sud-african | 17,9158 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,4239 |
| HRK | kuna croată | 7,5307 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 570,39 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8135 |
| PHP | peso Filipine | 58,560 |
| RUB | rubla rusească | 83,2159 |
| THB | baht thailandez | 38,568 |
| BRL | real brazilian | 6,5907 |
| MXN | peso mexican | 24,0730 |
| INR | rupie indiană | 86,6040 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1603

JPY

yen japonez

132,03

DKK

coroana daneză

7,4399

GBP

lira sterlină

0,84955

SEK

coroana suedeză

9,8973

CHF

franc elvețian

1,0594

ISK

coroana islandeză

150,80

NOK

coroana norvegiană

9,7920

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,572

HUF

forint maghiar

359,35

PLN

zlot polonez

4,6078

RON

leu românesc nou

4,9500

TRY

lira turcească

11,0656

AUD

dolar australian

1,5544

CAD

dolar canadian

1,4389

HKD

dolar Hong Kong

9,0297

NZD

dolar neozeelandez

1,6260

SGD

dolar Singapore

1,5637

KRW

won sud-coreean

1 363,97

ZAR

rand sud-african

17,9158

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,4239

HRK

kuna croată

7,5307

IDR

rupia indoneziană

16 570,39

MYR

ringgit Malaiezia

4,8135

PHP

peso Filipine

58,560

RUB

rubla rusească

83,2159

THB

baht thailandez

38,568

BRL

real brazilian

6,5907

MXN

peso mexican

24,0730

INR

rupie indiană

86,6040

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/14

---

TAXA PE VALOAREA ADĂUGATĂ (TVA)

AURUL DE INVESTIȚII SCUTIT

Lista monedelor de aur care îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 344 alineatul (1) punctul 2 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 (regimul special pentru aurul de investiții)

Valabilă pentru anul 2022

(2021/C 446/06)

NOTĂ EXPLICATIVĂ

| (a) | Această listă reflectă contribuțiile trimise Comisiei de statele membre în termenul stabilit la articolul 345 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1). |
| --- | --- |

(a)

Această listă reflectă contribuțiile trimise Comisiei de statele membre în termenul stabilit la articolul 345 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1).

| (b) | Se consideră că monedele incluse în această listă îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 344 și, prin urmare, vor fi tratate ca aur de investiții în statele membre respective. În consecință, livrarea acestora este scutită de TVA pentru întregul an calendaristic 2022. |
| --- | --- |

(b)

Se consideră că monedele incluse în această listă îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 344 și, prin urmare, vor fi tratate ca aur de investiții în statele membre respective. În consecință, livrarea acestora este scutită de TVA pentru întregul an calendaristic 2022.

| (c) | Scutirea se va aplica tuturor emisiunilor dintr-o anumită monedă din această listă, cu excepția emisiunilor de monede cu o puritate mai mică de 900 de miimi. |
| --- | --- |

(c)

Scutirea se va aplica tuturor emisiunilor dintr-o anumită monedă din această listă, cu excepția emisiunilor de monede cu o puritate mai mică de 900 de miimi.

| (d) | Scutirea se va aplica însă și livrărilor de monede care nu figurează pe listă, cu condiția ca acestea să îndeplinească criteriile de scutire prevăzute de Directiva TVA. |
| --- | --- |

(d)

Scutirea se va aplica însă și livrărilor de monede care nu figurează pe listă, cu condiția ca acestea să îndeplinească criteriile de scutire prevăzute de Directiva TVA.

| (e) | Lista este în ordine alfabetică, după numele țărilor și denumirile monedelor. Monedele din aceeași categorie figurează în ordinea crescătoare a valorii. |
| --- | --- |

(e)

Lista este în ordine alfabetică, după numele țărilor și denumirile monedelor. Monedele din aceeași categorie figurează în ordinea crescătoare a valorii.

| (f) | Pe listă, valoarea nominală a monedelor corespunde unității monetare înscrise pe acestea. În cazurile în care unitatea monetară nu este înscrisă pe monedă cu caractere latine, valoarea sa nominală este menționată între paranteze, acolo unde este posibil.






  ȚARA EMITENTĂ | MONEDE |
| --- | --- | --- |
| AFGANISTAN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| AFRICA DE SUD | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/2 POND
  1 POND
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| ALBANIA | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ALDERNEY | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| ANDORRA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ANTILELE OLANDEZE | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| ARGENTINA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMENIA | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AUSTRALIA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| AUSTRIA | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker”)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| BAHAMAS | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGIA | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BHUTAN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOLIVIA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSWANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRAZILIA | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BULGARIA | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан”)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| CANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| REPUBLICA CEHĂ | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| CEHOSLOVACIA | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| CHILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| CHINA | 5/20 YUAN (1/20 oz)
  10/50 YUAN (1/10 oz)
  25/100 YUAN (1/4 oz)
  50/200 YUAN (1/2 oz)
  100/500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| CIAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| CIPRU | 50 POUNDS |
| COLUMBIA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| CONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| COREEA DE SUD | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| COSTA RICA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| CÔTE D’IVOIRE | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| CROAȚIA | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| CUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| DANEMARCA | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| STATELE EST-CARAIBIENE | 1 DOLLAR
  2.50 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| ECUADOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EL SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| ELVEȚIA | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| EMIRATELE ARABE UNITE | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| ESTONIA | 100 KROONI |
| ESWATINI | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| ETIOPIA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FIJI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPINE | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FINLANDA | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| FRANȚA | 1/4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  655.97 FRANCS |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GEORGIA DE SUD ȘI INSULELE SANDWICH DE SUD | 4 POUNDS |
| GERMANIA | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| GIBRALTAR | 1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| | |
| GUATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GUINEEA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONG KONG | 1 000 DOLLARS |
| INDIA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONEZIA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| INSULA MAN | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| INSULELE CAYMAN | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| INSULELE COOK | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| INSULELE FALKLAND | 1/25 CROWN |
| INSULELE MARIANE DE NORD | 5 DOLLARS |
| INSULELE MARSHALL | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| INSULELE SOLOMON | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| INSULELE TURKS ȘI CAICOS | 100 CROWNS |
| INSULELE VIRGINE BRITANICE | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| IORDANIA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| IRAN | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| IRAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRLANDA | 20 EURO (anul emisiunii: 2006-2009)
  100 EURO |
| ISLANDA | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ISRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| ITALIA | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| IUGOSLAVIA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| JAMAICA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPONIA | 10 000 YEN |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZAHSTAN | 100 TENGE |
| KENYA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| LESOTHO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LETONIA | 5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta”)
  5 EURO („Zelta atslēdziņa”)
  20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta”)
  75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta”)
  1 LATS („Ak, svētā Lestene!”)
  1 LATS („Jūgendstils Rīgā”)
  1 LATS („Zelta ābele”)
  5 LATI („Pieclatnieks”)
  10 LATU („Gafelšoneris «Julia Maria»”)
  10 LATU („Zelta vēsture”)
  20 LATU („Latvijas monēta”)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LIBERIA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LIECHTENSTEIN | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LITUANIA | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LUXEMBURG | 175 EURO CENT
  2,5 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| MACAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MALAWI | 250 KWACHA |
| MALAYSIA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MAURITIUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEXIC | 1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MONACO | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLIA | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NEPAL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NOUA ZEELANDĂ | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1/20 ounce
  3,11 grammes/ 1/10 ounce
  7,77 grammes/ 1/4 ounce
  15,56 grammes/ 1/2 ounce |
| NICARAGUA | 50 CORDOBAS |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NORVEGIA | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| OMAN | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1/4 OMANI RIAL
  1/2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| PAKISTAN | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA-NOUA GUINEE | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POLONIA | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (excepție: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2011”)
  200 ZŁOTYCH
  (excepție: 200 ZŁOTYCH „100-lecie Politechniki Warszawskiej”)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PORTUGALIA | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| REPUBLICA DOMINICANĂ | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| RODEZIA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| ROMÂNIA | 20 LEI (din anul 1883) |
| RUSIA | 1 TSERVONETS (anul emisiunii: 1975)
  7,5 ROUBLES (anul emisiunii: 1897)
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| RWANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| SAMOA DE VEST | 50 TALA
  100 TALA |
| SAN MARINO | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| ARABIA SAUDITĂ | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SERBIA | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SEYCHELLES | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SFÂNTA ELENA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  1/4 SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| SFÂNTUL SCAUN/VATICAN | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| SIERRA LEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPORE | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SIRIA | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| REPUBLICA SLOVACĂ | 100 EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVENIA | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMALIA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SPANIA | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| SUA | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| SUDAN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SUEDIA | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| SURINAME | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| TANZANIA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| THAILANDA | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTAN DA CUNHA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TUNISIA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURCIA | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| ȚĂRILE DE JOS | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| UNGARIA | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| REGATUL UNIT | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |
| URUGUAY | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| VENEZUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| ZAIR | 100 ZAIRES |
| ZAMBIA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |

(f)

Pe listă, valoarea nominală a monedelor corespunde unității monetare înscrise pe acestea. În cazurile în care unitatea monetară nu este înscrisă pe monedă cu caractere latine, valoarea sa nominală este menționată între paranteze, acolo unde este posibil.

ȚARA EMITENTĂ

MONEDE

AFGANISTAN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

AFRICA DE SUD

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/2 POND

1 POND

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

ALBANIA

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ALDERNEY

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

ANDORRA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ANTILELE OLANDEZE

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

ARGENTINA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMENIA

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AUSTRALIA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

AUSTRIA

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker”)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

BAHAMAS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGIA

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BHUTAN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOLIVIA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSWANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRAZILIA

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BULGARIA

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан”)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

CANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

REPUBLICA CEHĂ

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

CEHOSLOVACIA

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

CHILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

CHINA

5/20 YUAN (1/20 oz)

10/50 YUAN (1/10 oz)

25/100 YUAN (1/4 oz)

50/200 YUAN (1/2 oz)

100/500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

CIAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

CIPRU

50 POUNDS

COLUMBIA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

CONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

COREEA DE SUD

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

COSTA RICA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

CÔTE D’IVOIRE

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

CROAȚIA

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

CUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

DANEMARCA

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

STATELE EST-CARAIBIENE

1 DOLLAR

2.50 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

ECUADOR

1 CONDOR

10 SUCRES

EL SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

ELVEȚIA

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

EMIRATELE ARABE UNITE

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

ESTONIA

100 KROONI

ESWATINI

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

ETIOPIA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FIJI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPINE

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FINLANDA

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

FRANȚA

1/4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

655.97 FRANCS

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GEORGIA DE SUD ȘI INSULELE SANDWICH DE SUD

4 POUNDS

GERMANIA

1 DM

50 EURO

100 EURO

GIBRALTAR

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GUATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GUINEEA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

GUINEEA ECUATORIALĂ

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONG KONG

1 000 DOLLARS

INDIA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONEZIA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

INSULA MAN

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

INSULELE CAYMAN

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

INSULELE COOK

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

INSULELE FALKLAND

1/25 CROWN

INSULELE MARIANE DE NORD

5 DOLLARS

INSULELE MARSHALL

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

INSULELE SOLOMON

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

INSULELE TURKS ȘI CAICOS

100 CROWNS

INSULELE VIRGINE BRITANICE

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

IORDANIA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

IRAN

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

IRAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRLANDA

20 EURO (anul emisiunii: 2006-2009)

100 EURO

ISLANDA

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ISRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

ITALIA

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

IUGOSLAVIA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

JAMAICA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPONIA

10 000 YEN

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZAHSTAN

100 TENGE

KENYA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KIRIBATI

150 DOLLARS

LESOTHO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LETONIA

5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta”)

5 EURO („Zelta atslēdziņa”)

20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta”)

75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta”)

1 LATS („Ak, svētā Lestene!”)

1 LATS („Jūgendstils Rīgā”)

1 LATS („Zelta ābele”)

5 LATI („Pieclatnieks”)

10 LATU („Gafelšoneris «Julia Maria»”)

10 LATU („Zelta vēsture”)

20 LATU („Latvijas monēta”)

100 LATU apgrozības monēta

LIBERIA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LIECHTENSTEIN

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LITUANIA

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LUXEMBURG

175 EURO CENT

2,5 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

MACAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MALAWI

250 KWACHA

MALAYSIA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MAURITIUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEXIC

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MONACO

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLIA

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NEPAL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NOUA ZEELANDĂ

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1/20 ounce

3,11 grammes/ 1/10 ounce

7,77 grammes/ 1/4 ounce

15,56 grammes/ 1/2 ounce

NICARAGUA

50 CORDOBAS

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NORVEGIA

20 KRONER

1 500 KRONER

OMAN

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1/4 OMANI RIAL

1/2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

PAKISTAN

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA-NOUA GUINEE

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POLONIA

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(excepție: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2011”)

200 ZŁOTYCH

(excepție: 200 ZŁOTYCH „100-lecie Politechniki Warszawskiej”)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PORTUGALIA

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

REPUBLICA DOMINICANĂ

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

RODEZIA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

ROMÂNIA

20 LEI (din anul 1883)

RUSIA

1 TSERVONETS (anul emisiunii: 1975)

7,5 ROUBLES (anul emisiunii: 1897)

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

RWANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

SAMOA DE VEST

50 TALA

100 TALA

SAN MARINO

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

ARABIA SAUDITĂ

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SERBIA

10 DINARA

20 DINARA

SEYCHELLES

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SFÂNTA ELENA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

1/4 SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

SFÂNTUL SCAUN/VATICAN

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

SIERRA LEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPORE

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SIRIA

(1/2 POUND)

(1 POUND)

REPUBLICA SLOVACĂ

100 EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVENIA

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMALIA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SPANIA

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

SUA

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

SUDAN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SUEDIA

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

SURINAME

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

TANZANIA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

THAILANDA

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TRISTAN DA CUNHA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TUNISIA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURCIA

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TUVALU

50 DOLLARS

ȚĂRILE DE JOS

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

UNGARIA

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

REGATUL UNIT

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

URUGUAY

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

VENEZUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

ZAIR

100 ZAIRES

ZAMBIA

250 KWACHA

500 KWACHA

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/33

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 446/07)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Sky Limited („Sky”, Regatul Unit), controlată de Comcast Corporation (SUA); |
| --- | --- |

—

Sky Limited („Sky”, Regatul Unit), controlată de Comcast Corporation (SUA);

| — | ViacomCBS Inc. („ViacomCBS”, SUA), controlată de National Amusements Inc. (SUA); și |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. („ViacomCBS”, SUA), controlată de National Amusements Inc. (SUA); și

| — | întreprinderea comună („JV”, SUA). |
| --- | --- |

—

întreprinderea comună („JV”, SUA).

Sky și ViacomCBS dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii comune nou-create (JV). Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

| — | în cazul întreprinderii Sky: societate holding ale cărei filiale își desfășoară activitatea de-a lungul lanțului valoric al AV, în principal în Regatul Unit, Irlanda, Germania, Austria și Italia. Sky este deținută în ultimă instanță de Comcast Corporation („Comcast”), o societate care își desfășoară activitatea la nivel mondial în domeniul media, al tehnologiei și al divertismentului. Comcast este prezentă în Europa aproape integral prin intermediul Sky și al NBCUniversal („NBCU”), o societate care își desfășoară activitatea în domeniul media și al divertismentului, care este activă în sectorul AV, precum și în sectorul divertismentului la domiciliu, prin distribuția direct către consumatori de DVD-uri, DVD-uri Blu-ray și discuri muzicale; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Sky: societate holding ale cărei filiale își desfășoară activitatea de-a lungul lanțului valoric al AV, în principal în Regatul Unit, Irlanda, Germania, Austria și Italia. Sky este deținută în ultimă instanță de Comcast Corporation („Comcast”), o societate care își desfășoară activitatea la nivel mondial în domeniul media, al tehnologiei și al divertismentului. Comcast este prezentă în Europa aproape integral prin intermediul Sky și al NBCUniversal („NBCU”), o societate care își desfășoară activitatea în domeniul media și al divertismentului, care este activă în sectorul AV, precum și în sectorul divertismentului la domiciliu, prin distribuția direct către consumatori de DVD-uri, DVD-uri Blu-ray și discuri muzicale;

| — | în cazul întreprinderii ViacomCBS: societate care își desfășoară activitatea la nivel mondial în domeniul media, al tehnologiei și al divertismentului și care creează conținuturi și experiențe premium pentru publicul din întreaga lume. Portofoliul ViacomCBS este împărțit în prezent în trei segmente: divertisment TV, rețele de distribuție prin cablu și divertisment filmat. ViacomCBS este controlată de National Amusements Inc. și |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii ViacomCBS: societate care își desfășoară activitatea la nivel mondial în domeniul media, al tehnologiei și al divertismentului și care creează conținuturi și experiențe premium pentru publicul din întreaga lume. Portofoliul ViacomCBS este împărțit în prezent în trei segmente: divertisment TV, rețele de distribuție prin cablu și divertisment filmat. ViacomCBS este controlată de National Amusements Inc. și

| — | în cazul întreprinderii comune (JV): o întreprindere comună nou-creată cu scopul (i) de a crea și de a exploata un serviciu de streaming video la cerere pe bază de abonament, distribuit direct consumatorilor ca serviciu „over-the-top” (OTT) (și anume livrat prin internet) și prin intermediul unor platforme ale unor părți terțe și al unor dispozitive conectate care cuprind conținut AV și (ii) de a vinde cu ridicata unele dintre canalele de televiziune liniară cu plată ale ViacomCBS și NBCU prin intermediul unor distribuitori terți de programare video pe mai multe canale în 22 de țări europene, inclusiv următoarele țări din SEE: Bulgaria, Croația, Republica Cehă, Danemarca, Finlanda, Ungaria, Țările de Jos, Norvegia, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Slovenia, Spania și Suedia. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii comune (JV): o întreprindere comună nou-creată cu scopul (i) de a crea și de a exploata un serviciu de streaming video la cerere pe bază de abonament, distribuit direct consumatorilor ca serviciu „over-the-top” (OTT) (și anume livrat prin internet) și prin intermediul unor platforme ale unor părți terțe și al unor dispozitive conectate care cuprind conținut AV și (ii) de a vinde cu ridicata unele dintre canalele de televiziune liniară cu plată ale ViacomCBS și NBCU prin intermediul unor distribuitori terți de programare video pe mai multe canale în 22 de țări europene, inclusiv următoarele țări din SEE: Bulgaria, Croația, Republica Cehă, Danemarca, Finlanda, Ungaria, Țările de Jos, Norvegia, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Slovenia, Spania și Suedia.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/35

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 446/08)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Neste Oyj („Neste”, Finlanda), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj („Neste”, Finlanda),

| — | Ravago S.A. („Ravago”) (Luxemburg). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. („Ravago”) (Luxemburg).

Această notificare se referă la dobândirea, în sensul articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, a controlului în comun de către Neste și Ravago asupra unei întreprinderi comune nou-constituite cu funcționalitate deplină.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

| — | în cazul întreprinderii Neste: activă în domeniul rafinării și comercializării petrolului, cu accent pe combustibili pentru trafic cu emisii scăzute și de înaltă calitate, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Neste: activă în domeniul rafinării și comercializării petrolului, cu accent pe combustibili pentru trafic cu emisii scăzute și de înaltă calitate,

| — | în cazul întreprinderii Ravago; activă în domeniul distribuției de materiale plastice, cauciuc și produse chimice, precum și în domeniul producției de polimeri reciclați/mixuri de polimeri, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Ravago; activă în domeniul distribuției de materiale plastice, cauciuc și produse chimice, precum și în domeniul producției de polimeri reciclați/mixuri de polimeri,

| — | în cazul întreprinderii comune (JV): producția și vânzarea de deșeuri de plastic lichefiate. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii comune (JV): producția și vânzarea de deșeuri de plastic lichefiate.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/36

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 446/09)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapore), controlată de Cummins Inc. („Cummins”, USA), |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapore), controlată de Cummins Inc. („Cummins”, USA),

| — | Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, controlată de China Petrochemical Corporation (Republica Populară Chineză), |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, controlată de China Petrochemical Corporation (Republica Populară Chineză),

| — | Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT”, Republica Populară Chineză). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT”, Republica Populară Chineză).

Cummins și China Petrochemical Corporation dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii CEHT.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

| — | Cummins este un proiectant și producător american de motoare diesel și de combustibili alternativi și de sisteme de alimentare cu energie electrică, activ la nivel mondial; |
| --- | --- |

—

Cummins este un proiectant și producător american de motoare diesel și de combustibili alternativi și de sisteme de alimentare cu energie electrică, activ la nivel mondial;

| — | China Petrochemical Corporation este un grup petrolier și petrochimic chinez care explorează, rafinează, prelucrează și vinde gaze naturale, benzină, kerosen, motorină și produse petrochimice și furnizează servicii conexe; |
| --- | --- |

—

China Petrochemical Corporation este un grup petrolier și petrochimic chinez care explorează, rafinează, prelucrează și vinde gaze naturale, benzină, kerosen, motorină și produse petrochimice și furnizează servicii conexe;

| — | CEHT își va desfășura activitatea în China și se va implica în dezvoltarea, fabricarea, testarea, vânzarea, instalarea și mentenanța sistemelor de electrolizoare pentru generarea de hidrogen, în special electrolizoare cu membrană schimbătoare de protoni. |
| --- | --- |

—

CEHT își va desfășura activitatea în China și se va implica în dezvoltarea, fabricarea, testarea, vânzarea, instalarea și mentenanța sistemelor de electrolizoare pentru generarea de hidrogen, în special electrolizoare cu membrană schimbătoare de protoni.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/38

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2021/C 446/10)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Nijolės Šakočienės šakotis”

Nr. UE: PGI-LT-02401 – 20 noiembrie 2017

DOP ( ) IGP ( X )

1.   Denumirea (denumirile) IGP

„Nijolės Šakočienės šakotis”

2.   Statul membru sau țara terță

Lituania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 2.3. Pâine, produse de patiserie, prăjituri, produse de cofetărie, biscuiți și alte produse de panificație

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Nijolės Šakočienės šakotis” este un produs de brutărie festiv de forma unui con înalt, gol în mijloc, trunchiat, cu „ramuri” ascuțite de diferite dimensiuni, copt într-un cuptor special prin turnarea aluatului în straturi, cu ajutorul unei linguri speciale de lemn, pe o tijă care se rotește încet deasupra unui foc încins. Întregul proces are loc în gospodărie, utilizându-se o metodă tradițională.

Caracteristici fizico-chimice:

Conținut de umiditate: 6,4-7,5 %

Conținut de grăsime: 35,5-38,5 %

Conținut total de zahăr: 25,5-27,5 %

Caracteristici organoleptice:

Aspect: „Nijolės Šakočienės šakotis” are formă de con, suprafața exterioară fiind acoperită într-un mod neomogen de „ramuri” de diferite forme și dimensiuni, fiecare produs având astfel un aspect unic. Înăuntru este gol pe toată lungimea. Pe suprafața interioară (goală) rămân urmele firului și ale hârtiei de copt. Dimensiunea produselor variază de la 30 cm la 60 cm înălțime. Diametrul interiorului gol poate varia până la 20 cm la bază și 10-20 cm la vârf. Diametrul exterior depinde de înălțimea produsului, de cantitatea de aluat turnată și de lungimea „ramurilor” care s-au format. Baza poate avea orice dimensiune până la 40 cm, iar vârful până la 20 cm.

Greutate: în funcție de înălțimea prăjiturii și de cantitatea de aluat turnată, este cuprinsă între 1 kg și 6,5 kg. Atunci când se servește la ocazii speciale, prăjitura „šakotis” se așază întreagă pe masă; în alte cazuri, se taie în inele cu înălțimea cuprinsă între 5 și 30 cm și cu greutatea între 0,7 și 3,5 kg ori se taie în bucăți mai mici.

Culoare: de la galben-maroniu la maroniu, în funcție de temperatura și de durata coacerii. Suprafața exterioară este lucioasă, poate mai pală decât la interior, culoarea „ramurilor” fiind variabilă. Atunci când este tăiat, produsul prezintă o structură internă stratificată, pufoasă, cu straturi discrete, neomogene, de nuanțe diferite, marcate în inele neregulate.

Aromă: produs de brutărie tipic, cu o aromă pregnantă de unt și de ou și cu o ușoară notă de fum.

Gust: produs de brutărie tipic, moderat de dulce și de untos, cu gust de ou.

Gust rezidual: odată înghițit, un gust rezidual ușor gras.

Textură: moderat de densă, destul de granuloasă, dar nu se fărâmițează și nici nu se rupe la tăiere, nu este nici casantă, nici crocantă. Ușoară și plăcută la mestecare. După mestecare, rămân particule fine.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

| — | unt cu conținut de grăsime cuprins între 82 și 87 %; |
| --- | --- |

—

unt cu conținut de grăsime cuprins între 82 și 87 %;

| — | smântână sau smântână acidulată cu conținut de grăsime cuprins între 30 și 40 %; |
| --- | --- |

—

smântână sau smântână acidulată cu conținut de grăsime cuprins între 30 și 40 %;

| — | ouă de găină; |
| --- | --- |

—

ouă de găină;

| — | zahăr; |
| --- | --- |

—

zahăr;

| — | făină de grâu măcinat în mod tradițional (cu pietre de moară). |
| --- | --- |

—

făină de grâu măcinat în mod tradițional (cu pietre de moară).

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele de producție trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

| — | pregătirea ingredientelor; |
| --- | --- |

—

pregătirea ingredientelor;

| — | prepararea aluatului; |
| --- | --- |

—

prepararea aluatului;

| — | pregătirea ustensilelor; |
| --- | --- |

—

pregătirea ustensilelor;

| — | formarea și coacerea prăjiturii; |
| --- | --- |

—

formarea și coacerea prăjiturii;

| — | răcirea prăjiturii; |
| --- | --- |

—

răcirea prăjiturii;

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

–

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

–

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Limitele administrative ale satului Skaistgiriai (districtul Kėdainiai).

5.   Legătura cu aria geografică

Produsul „Nijolės Šakočienės šakotis” este asociat cu aria geografică datorită reputației acestuia, care este determinată la rândul ei de experiența brutarilor artizani locali ce prepară acest produs.

Factorii umani care conferă produsului caracteristicile sale deosebite

Caracteristicile unice ale produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” au fost perfecționate de-a lungul istoriei sale îndelungate de producție. Deși nu există îndrumări sau izvoare scrise referitoare la modul de fabricare a acestui produs, care este strâns legat de aria definită la punctul 4, detalii referitoare la modul în care acesta este preparat și competența practică necesară în acest sens au fost transmise din generație în generație.

Unicitatea prăjiturii produse în această arie geografică și calitățile sale speciale sunt consecința acumulării de cunoștințe și de experiență de către generații de brutari. Toate acestea permit obținerea unui produs de brutărie de o calitate și de un gust excepționale. Principalii factori care arată modul în care elementul uman afectează gustul și aspectul produsului sunt următorii:

| 1. | Prepararea aluatului, acesta fiind unul dintre factorii esențiali care garantează calitatea constantă. În procesul de fabricare a produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” este utilizată o metodă unică de preparare a aluatului, care a fost păstrată secretă timp de peste un secol. |
| --- | --- |

1.

Prepararea aluatului, acesta fiind unul dintre factorii esențiali care garantează calitatea constantă. În procesul de fabricare a produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” este utilizată o metodă unică de preparare a aluatului, care a fost păstrată secretă timp de peste un secol.

| 2. | Modalitatea unică de preparare a produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” – opărirea făinii și dospirea aluatului, durata acestor operațiuni fiind apreciată de patiser pe baza cunoștințelor și a experienței sale. Motivul pentru care se opărește aluatul este spargerea parțială a granulelor de amidon din făină pentru a facilita descompunerea amidonului din făină în dextrine pe durata dospirii aluatului. Aceste modificări ale făinii favorizează formarea mai rapidă a unei cruste lucioase și intens colorate în timpul coacerii, sporirea porozității structurii interne, formarea unor compuși mai aromatici și încetinirea degradării amidonului pe durata depozitării, ceea ce înseamnă că prăjiturile se usucă mai încet și rămân mai proaspete mai mult timp fără a fi nevoie de aditivi chimici. |
| --- | --- |

2.

Modalitatea unică de preparare a produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” – opărirea făinii și dospirea aluatului, durata acestor operațiuni fiind apreciată de patiser pe baza cunoștințelor și a experienței sale. Motivul pentru care se opărește aluatul este spargerea parțială a granulelor de amidon din făină pentru a facilita descompunerea amidonului din făină în dextrine pe durata dospirii aluatului. Aceste modificări ale făinii favorizează formarea mai rapidă a unei cruste lucioase și intens colorate în timpul coacerii, sporirea porozității structurii interne, formarea unor compuși mai aromatici și încetinirea degradării amidonului pe durata depozitării, ceea ce înseamnă că prăjiturile se usucă mai încet și rămân mai proaspete mai mult timp fără a fi nevoie de aditivi chimici.

| 3. | Măcinarea cu ajutorul pietrelor tradiționale (pietre de moară), cu fusuri reglate cu grijă care se rotesc încet, are un impact asupra texturii produsului, făcându-l plăcut și ușor de mestecat. După mestecare rămân particule fine. |
| --- | --- |

3.

Măcinarea cu ajutorul pietrelor tradiționale (pietre de moară), cu fusuri reglate cu grijă care se rotesc încet, are un impact asupra texturii produsului, făcându-l plăcut și ușor de mestecat. După mestecare rămân particule fine.

| 4. | Coacerea pe tijă într-un cuptor tradițional special, la foc încins, după ce tirajul coșului a fost reglat în mod adecvat. Aceasta este o activitate care necesită experiență și înaltă calificare, deoarece condițiile ambiante și presiunea atmosferică au un impact major asupra tirajului. Cuptorul este încălzit cu lemn de mesteacăn uscat, care trebuie curățat de coajă, deoarece coaja conține rășini și, dacă produsul s-ar afuma, ar fi afectate proprietățile organoleptice, fizice și chimice ale acestuia. Aluatul este turnat manual cu ajutorul unei linguri speciale crestate, din lemn, deasupra unei tije fierbinți, care se rotește încontinuu. Pe măsură ce aluatul de pe tija fierbinte intră în contact cu căldura, acesta se întărește imediat și devine crocant. Aluatul este turnat în straturi subțiri. Pe măsură ce aluatul este adăugat pe toate părțile, se formează multe „ramuri” diferite de jur împrejurul produsului și, deoarece aluatul se coace în straturi, se creează un model frumos de culori. Este esențială reglarea focului în permanență, astfel încât să fie la temperatura adecvată în diferitele momente ale coacerii. Un alt aspect important este atenția la viteza tijei rotative și ajustarea acesteia pentru a se asigura că, pe măsură ce este adăugat aluatul, se formează și „ramurile” decorative ale prăjiturii. Anii de experiență acumulați de producători și competențele și dexteritatea brutarului contribuie nu numai la conservarea gustului specific al produsului, ci și la păstrarea formei excepțional de atractive în ceea ce privește amplasarea „ramurilor”, aspectul general și culoarea. Astfel, fiecare produs „Nijolės Šakočienės šakotis” are un aspect unic. Alți producători își coc produsele în cuptoare electrice moderne, utilizează ingrediente înlocuitoare, potențiatori de arome și coloranți. La coacerea tradițională a produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” nu se utilizează ingrediente înlocuitoare, potențiatori de arome sau coloranți. |
| --- | --- |

4.

Coacerea pe tijă într-un cuptor tradițional special, la foc încins, după ce tirajul coșului a fost reglat în mod adecvat. Aceasta este o activitate care necesită experiență și înaltă calificare, deoarece condițiile ambiante și presiunea atmosferică au un impact major asupra tirajului. Cuptorul este încălzit cu lemn de mesteacăn uscat, care trebuie curățat de coajă, deoarece coaja conține rășini și, dacă produsul s-ar afuma, ar fi afectate proprietățile organoleptice, fizice și chimice ale acestuia. Aluatul este turnat manual cu ajutorul unei linguri speciale crestate, din lemn, deasupra unei tije fierbinți, care se rotește încontinuu. Pe măsură ce aluatul de pe tija fierbinte intră în contact cu căldura, acesta se întărește imediat și devine crocant. Aluatul este turnat în straturi subțiri. Pe măsură ce aluatul este adăugat pe toate părțile, se formează multe „ramuri” diferite de jur împrejurul produsului și, deoarece aluatul se coace în straturi, se creează un model frumos de culori. Este esențială reglarea focului în permanență, astfel încât să fie la temperatura adecvată în diferitele momente ale coacerii. Un alt aspect important este atenția la viteza tijei rotative și ajustarea acesteia pentru a se asigura că, pe măsură ce este adăugat aluatul, se formează și „ramurile” decorative ale prăjiturii. Anii de experiență acumulați de producători și competențele și dexteritatea brutarului contribuie nu numai la conservarea gustului specific al produsului, ci și la păstrarea formei excepțional de atractive în ceea ce privește amplasarea „ramurilor”, aspectul general și culoarea. Astfel, fiecare produs „Nijolės Šakočienės šakotis” are un aspect unic. Alți producători își coc produsele în cuptoare electrice moderne, utilizează ingrediente înlocuitoare, potențiatori de arome și coloranți. La coacerea tradițională a produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” nu se utilizează ingrediente înlocuitoare, potențiatori de arome sau coloranți.

Întregul proces de producție este realizat folosind numai ingrediente tradiționale și naturale crude, acestea determinând proprietățile organoleptice și caracteristicile fizice și chimice ale produsului.

Reputația produsului determinată de aria geografică

În Lituania, coacerea prăjiturilor sub formă de „brăduț” a început la sfârșitul secolului al XIX-lea, mai întâi în mănăstiri. Deși mănăstirile au păstrat cu strășnicie secretul rețetelor, această idee culinară s-a răspândit la începutul secolului al XX-lea, inițial la conace și case parohiale și, ulterior, gospodinele cu experiență au început și ele să prepare aceste prăjituri. Prepararea acestei delicatese festive era rezervată pentru ocazii speciale.

Străbunica brutarilor care prepară „Nijolės Šakočienės šakotis” a primit rețeta de la menajera casei parohiale. De-a lungul anilor, produsul a fost adus la o perfecțiune unică, dobândind anumite caracteristici pe parcurs și, până în prezent, subzistă tradiții gastronomice înrădăcinate în legătură cu produsul „Nijolės Šakočienės šakotis”, neafectate de dezvoltarea rapidă a producției industriale de prăjituri sub formă de „brăduț” de la sfârșitul secolului al XX-lea.

În aria geografică delimitată există experiență profesională și artizanală pentru fabricarea produsului „Nijolės Šakočienės šakotis”, care este și în prezent transmisă din generație în generație. Până în 1997, „Nijolės Šakočienės šakotis” se producea și se comercializa doar la comandă. Până la sfârșitul secolului al XX-lea, condițiile pentru producția cu amănuntul erau create, iar comercializarea produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” a început în 1997. Acest fapt este atestat de etichetele vechi și de inscripțiile speciale de pe ambalaje care s-au păstrat.

„Nijolės Šakočienės šakotis” este un produs festiv, iubit de consumatori cu mult dincolo de granițele ariei definite la punctul 4.

„Nijolės Šakočienės šakotis” este produs în aria geografică delimitată de o sută de ani, prin aceeași metodă tradițională, de către descendenții brutarilor care au fabricat inițial produsul. Astfel, se asigură păstrarea acelorași caracteristici specifice ale acestui produs unic, precum și a încrederii consumatorilor. Această încredere a fost răsplătită în 2008, atunci când „VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas” (Fondul de Stat pentru Patrimoniul Culinar) a conferit produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” un certificat de patrimoniu culinar care atestă faptul că acesta este fabricat cu ingrediente tradiționale, utilizând o rețetă autentică și pe baza unor tehnici tradiționale. Certificatul de patrimoniu național conferit începând din 2009 de către Ministerul Agriculturii din Lituania indică faptul că produsul „Nijolės Šakočienės šakotis” este unul cu o tradiție îndelungată, autentic în ceea ce privește caracteristicile, compoziția și metoda de producție. Acest produs este preparat și transmis spre certificare de către producătorii produsului de patrimoniu de stat „Nijolės Šakočienės šakotis”, care sunt maeștri artizani naționali, bărbați și femei deopotrivă.

Consumatorii acordă o deosebită importanță produselor „Nijolės Šakočienės šakotis” realizate în satul Skaistgiriai, având cele mai ridicate așteptări în privința calității și atribuind acestui produs caracteristici specifice. Sondajele în rândul consumatorilor efectuate între anii 2010 și 2016 au demonstrat că peste 90 % dintre consumatori cunosc prăjiturile „Nijolės Šakočienės šakotis” preparate în satul Skaistgiriai, caută aceste produse în magazine, prețuiesc autenticitatea și calitatea ridicată a acestora și se bucură să le ofere cadou sau să le cumpere drept suvenir atunci când călătoresc în străinătate (sondaje în rândul consumatorilor realizate în 2010, 2012, 2014 și 2016 de către Fondul de Stat pentru Patrimoniul Culinar).

Deoarece produsul „Nijolės Šakočienės šakotis” este preparat utilizând metode străvechi, acesta a fost recunoscut ca produs care promovează patrimoniul cultural al Lituaniei. Reputația și recunoașterea acestui produs sunt consecința unor tipuri diferite de activitate educațională.

Vizitatorii și cunoscătorii de produse alimentare tradiționale deopotrivă călătoresc către satul Skaistgiriai pentru a gusta prăjiturile „Nijolės Šakočienės šakotis”, pentru a vedea modul în care este preparată această delicatesă împodobită cu ramuri și ce ustensile și ingrediente tradiționale sunt utilizate, pentru a afla despre procesul de producție a „šakotis” și despre păstrarea tradițiilor de coacere a acestui produs, precum și a echipamentelor și a obiceiurilor vechi și pentru a încerca ei înșiși să prepare acest produs complex. Ei vin nu numai din Lituania, ci și din Regatul Unit, Irlanda, Norvegia, Suedia, Statele Unite, Germania, Italia, Israel, Croația, Polonia, Țările de Jos, Japonia, China, Turcia, România, Rusia și din alte părți. Călătorii străini iau „Nijolės Šakočienės šakotis” cu ei acasă, ca suvenir. Acest produs este un suvenir bun, deoarece nu numai că este un produs de brutărie delicios și cu un aspect frumos, dar se și păstrează vreme îndelungată.

Produsul „Nijolės Šakočienės šakotis” a fost prezentat la expoziții și la târguri din străinătate: în Regatul Unit, Irlanda, Germania și Rusia. Mai multe programe educaționale și demonstrații se dovedesc a fi populare și strâng un număr mare de vizitatori, atrăgând atenția mass-mediei la diferite evenimente din Polonia (târgurile de Crăciun din Varșovia din perioada 2009-2016, târgurile comerciale Jogaila din Lublin din perioada 2010-2016, festivalurile de la Gdansk „Vilnius în Gdansk” din perioada 2009-2016, festivalurile de la Szczecin din 2010 și 2011, festivalurile de Sânziene de la Białystok din perioada 2012-2014, festivalul de produse alimentare de la Wrocław din 2011 și altele).

În Lituania, artizanii produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” participă periodic și câștigă premii la expoziția internațională Agrobalt, la alte târguri comerciale, zile ale meșteșugarilor, evenimente organizate la sărbătorile naționale, festivaluri de tradiții populare și diverse alte târguri.

Prezentările „Nijolės Šakočienės šakotis”, atât la nivel național, cât și în străinătate, și demonstrațiile de preparare a acestui produs popular îi atrag nu doar pe cei cărora le plac dulciurile, ci și pe toți cei care merg la festivaluri sau la evenimente, care au ocazia să își testeze măiestria, uneori sub ochiul atent al mass-mediei.

Ca produs tipic al regiunii, „Nijolės Šakočienės šakotis” este adus în atenția turiștilor prin reclame, informații comerciale și publicații gastronomice.

Produsul „Nijolės Šakočienės šakotis” este oferit vizitatorilor străini oficiali ca parte a patrimoniului culinar al Lituaniei.

Renumele deosebit, faima, reputația și popularitatea produsului „Nijolės Šakočienės šakotis” sunt atestate de următoarele distincții: în 2009, diploma pentru „cel mai bun šakotis tradițional din 2009” acordată de Fondul de Stat pentru Patrimoniu Culinar; în 2009, un simbol de apreciere din partea Agenției Lituaniene pentru Reglementarea Pieței Produselor Agricole și Alimentare, pentru promovarea patrimoniului culinar național și pentru protejarea și păstrarea tradițiilor în cadrul târgului Kaziukas (Sf. Cazimir) de la Dublin, Irlanda; în 2010, „Nijolės Šakočienės šakotis” a câștigat o medalie de aur la târgul internațional AgroBalt; în 2010, o brutăriță care a preparat produsul „Nijolės Šakočienės šakotis” a fost votată cel mai bun artizan la târgul Kaziukas din 2010, iar în 2011 ea a fost desemnată cel mai bun meșteșugar tradițional al anului de către Ministerul Agriculturii; în 2012, Ministerul Agriculturii a conferit titlul de „Maestru al meșteșugurilor tradiționale” unui brutar; în 2012, diploma pentru „Cel mai bun meșteșugar de la târgul Jogaila din 2012” (Polonia) la categoria „Cel mai bun fel de mâncare regional și promovarea tradițiilor culinare regionale”; în 2012, diploma pentru „Transmiterea, păstrarea și promovarea tradițiilor locale autentice ale patrimoniului culinar al Lituaniei” la o competiție organizată de Fondul de Stat pentru Patrimoniu Culinar; în 2014, o scrisoare de mulțumire de la Ministerul Agriculturii pentru promovarea patrimoniului național în ceea ce privește prepararea produsului „šakotis” tradițional lituanian; în 2014, „Nijolės Šakočienės šakotis” a câștigat o medalie la expoziția „Fabricat în Lituania, 2014” și, în 2017, o diplomă de la centrul etnocultural Klaipėda „pentru producerea unui šakotis autentic și pentru promovarea tradițiilor”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/43

---

Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2021/C 446/11)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„TROTE DEL TRENTINO”

Nr. UE: PGI-IT-0965-AM02 – 18 septembrie 2020

IGP (X) DOP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Adresă: Via Galileo Galilei, 43 - 38015 Lavis (TN)

E-mail: consorziotroteigp@legalmail.it

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP are legitimitatea de a depune o cerere de modificare în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Decretul Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere nr. 12511 din 14 octombrie 2013.

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- |

☐

Denumirea produsului

| ☐ | Descrierea produsului |
| --- | --- |

☐

Descrierea produsului

| ☐ | Aria geografică |
| --- | --- |

☐

Aria geografică

| ☐ | Dovada originii |
| --- | --- |

☐

Dovada originii

| ☒ | Metoda de producție |
| --- | --- |

☒

Metoda de producție

| ☒ | Legătura |
| --- | --- |

☒

Legătura

| ☐ | Etichetarea |
| --- | --- |

☐

Etichetarea

| ☐ | Cerințele naționale |
| --- | --- |

☐

Cerințele naționale

| ☒ | Altele [Ambalarea] |
| --- | --- |

☒

Altele [Ambalarea]

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

| ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5.   Modificare (modificări):

Articolul 5 alineatul (2) – Piscicultură

Se permite utilizarea de bazine cu înveliș ceramic, deoarece caracteristicile lor diferă foarte puțin de cele ale bazinelor din ciment, iar în unele cazuri curățarea bazinelor cu înveliș ceramic se efectuează mai ușor. Utilizarea învelișului ceramic nu implică modificări negative ale practicilor piscicole sau ale caracteristicilor organoleptice ale păstrăvilor. Așadar, teza următoare:

Bazinele în care sunt crescuți puietul și peștii adulți trebuie să fie construite în întregime din ciment sau din pământ și ciment sau cu fund din pământ și pereți din ciment sau din poliester armat cu fibre de sticlă sau din oțel și trebuie să fie aranjate în serie sau în succesiune, astfel încât să fie favorizată la maximum reoxigenarea.

se modifică după cum urmează:

Bazinele în care sunt crescuți puietul și peștii adulți trebuie să fie construite în întregime din ciment sau din pământ și ciment sau cu fund din pământ și pereți din ciment sau din poliester armat cu fibre de sticlă sau din oțel sau ceramică și trebuie să fie aranjate în serie sau în succesiune, astfel încât să fie favorizată la maximum reoxigenarea.

În urma schimbărilor semnificative prin care trece zona de cultivare din cauza încălzirii globale și a modificării regimurilor pluviometrice și nivometrice, temperaturile indicate în caietul de sarcini al produsului pentru apa în care sunt crescuți peștii nu mai corespund mediului fizic real în care trebuie să funcționeze acum păstrăvăriile din Trentino. Așadar, este necesară majorarea valorilor referitoare la temperatura apei care intră în bazine în lunile de iarnă (temperatura medie în perioada noiembrie-martie), de la 10 °C la 12 °C. Acestea sunt motivele pentru care dispoziția actuală de la articolul 5 alineatul (2) litera (a) prevede că temperatura medie în lunile noiembrie-martie nu trebuie să depășească 12 °C.

Această modificare impune adaptarea, în consecință, a articolului 6 din caietul de sarcini, unde temperatura apei, indicată ca fiind de 10 °C, este schimbată în 12 °C. De asemenea, modificarea este aplicată și la punctul 5 din documentul unic publicat în JO C 255 din 4.8.2015.

Sunt modificate valorile referitoare la numărul de schimbări zilnice ale apei și la densitatea stocului din bazin, aceste valori fiind conexe. Date fiind condițiile optime ale apelor utilizate, scopul este evitarea unor situații în care o eventuală secetă sau disponibilitate redusă a apei, chiar și temporară, forțează instalații cu peste 10 schimbări zilnice ale apei și o densitate permisă de 40 kg/m3 să reducă rapid densitatea la 30 kg/m3 atunci când numărul de schimbări scade sub 10 pe zi. Având în vedere că nu se înregistrează, astfel, nicio modificare a caracteristicilor distinctive ale produsului cu IGP, este considerată oportună adăugarea unui rând în tabel, devenind permisă o densitate de până la 35 kg/m3 în cazul operatorilor cu peste 8 schimbări zilnice ale apei. Devin astfel mai ușor de gestionat eventualele situații de deficit de apă pe termen scurt. Așadar, tabelul următor:

| Numărul de schimbări zilnice ale apei | Densitatea maximă a stocului (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 -6 | 25 |
| 6 -10 | 30 |
| Peste 10 | 40 |

Numărul de schimbări zilnice ale apei

Densitatea maximă a stocului (kg/m3)

2 -6

25

6 -10

30

Peste 10

40

se modifică după cum urmează:

| Numărul de schimbări zilnice ale apei | Densitatea maximă a stocului (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 -6 | 25 |
| 6 -8 | 30 |
| 8 -10 | 35 |
| Peste 10 | 40 |

Numărul de schimbări zilnice ale apei

Densitatea maximă a stocului (kg/m3)

2 -6

25

6 -8

30

8 -10

35

Peste 10

40

Atât lista materiilor prime permise, care includea cerealele, boabele și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice; semințele oleaginoase și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice și uleiurile; semințele de leguminoase și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice; făina obținută din tuberculi și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice; produsele și subprodusele derivate din pește și/sau crustacee, inclusiv uleiurile; făina de alge marine și derivatele; produsele pe bază de sânge provenit de la nerumegătoare, cât și dispoziția care permitea utilizarea de proteine animale prelucrate obținute de la nerumegătoare și de furaje combinate care conțin astfel de proteine, sunt înlocuite cu o dispoziție care nu permite utilizarea următoarelor materii prime:

| — | ulei de porumb brut; |
| --- | --- |

—

ulei de porumb brut;

| — | gluten de porumb; |
| --- | --- |

—

gluten de porumb;

| — | turtă și făină de arahide; |
| --- | --- |

—

turtă și făină de arahide;

| — | semințe de muștar și derivate proteice din prelucrarea acestora; |
| --- | --- |

—

semințe de muștar și derivate proteice din prelucrarea acestora;

| — | semințe de susan și derivate proteice din prelucrarea acestora. |
| --- | --- |

—

semințe de susan și derivate proteice din prelucrarea acestora.

Această modificare face explicită interdicția de a utiliza anumite materii prime care ar putea altera culoarea sau gustul produsului. De asemenea, modificarea este aplicată și la punctul 3.3 din documentul unic. Următorul text din caietul de sarcini al produsului și din documentul unic:

Pentru a contribui la punerea în valoare a calității tipice a cărnii IGP „Trote del Trentino”, sunt admise următoarele materii prime:

| 1. | cerealele, boabele și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice; |
| --- | --- |

1.

cerealele, boabele și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice;

| 2. | semințele uleioase și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice și uleiurile; |
| --- | --- |

2.

semințele uleioase și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice și uleiurile;

| 3. | semințele de leguminoase și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice; |
| --- | --- |

3.

semințele de leguminoase și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice;

| 4. | făina obținută din tuberculi și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice; |
| --- | --- |

4.

făina obținută din tuberculi și produsele și subprodusele derivate, inclusiv concentratele proteice;

| 5. | produsele și subprodusele derivate din pește și/sau crustacee, inclusiv uleiurile; |
| --- | --- |

5.

produsele și subprodusele derivate din pește și/sau crustacee, inclusiv uleiurile;

| 6. | făina de alge marine și derivatele; |
| --- | --- |

6.

făina de alge marine și derivatele;

| 7. | produsele pe bază de sânge provenit de la nerumegătoare. |
| --- | --- |

7.

produsele pe bază de sânge provenit de la nerumegătoare.

Pe lângă acestea, se permite administrarea de proteine animale prelucrate, obținute de la animale nerumegătoare, precum și administrarea de furaje compuse, care conțin astfel de proteine.

se reformulează astfel:

În plus, nu este permisă utilizarea următoarelor materii prime:

| — | ulei de porumb brut; |
| --- | --- |

—

ulei de porumb brut;

| — | gluten de porumb; |
| --- | --- |

—

gluten de porumb;

| — | turtă și făină de arahide; |
| --- | --- |

—

turtă și făină de arahide;

| — | semințe de muștar și derivate proteice din prelucrarea acestora; |
| --- | --- |

—

semințe de muștar și derivate proteice din prelucrarea acestora;

| — | semințe de susan și derivate proteice din prelucrarea acestora. |
| --- | --- |

—

semințe de susan și derivate proteice din prelucrarea acestora.

Este definită mai clar perioada de post, nemaifiind vorba despre ultima zi de hrănire, ci de suspendarea rației de îngrășare. În plus, este permisă distribuirea către animale a unei rații de întreținere în perioada următoare sistării rației de îngrășare, cu condiția ca, la sacrificare, tractul intestinal să fie gol.

Scopul modificării este îmbunătățirea preciziei normelor referitoare la hrănirea animalelor, pentru a se garanta că, la momentul sacrificării, în tractul intestinal nu există materii nedigerate. Astfel, este considerat necesar să se specifice că perioada de post se referă la rația de îngrășare. S-a observat că, în anumite circumstanțe, din motive structurale, rația de îngrășare era suspendată timp de mai multe zile pentru un întreg bazin cu animale destinate sacrificării, drept care o parte dintre animale putea rămâne fără hrană până la 15-20 de zile. O lipsă de hrană atât de semnificativă poate constitui o nerespectare deplină a cerințelor referitoare la bunăstarea animalelor și, în plus, poate duce la o pierdere a caracterului compact al musculaturii și deci la o alterare a caracteristicilor distinctive ale produsului cu IGP, în special în perioada de vară. Așadar, din aceste motive, este specificată referirea la suspendarea rației de îngrășare și, dacă este necesar, este permisă distribuirea unei rații de întreținere, cu condiția îndeplinirii cerințelor referitoare la absența materiilor nedigerate în tractul intestinal.

Următoarea teză din caietul de sarcini al produsului:

Înainte de trimiterea spre prelucrare a peștilor adulți, trebuie să fie respectate perioadele de post, calculate, în funcție de temperatura apei, începând cu ziua următoare ultimei zile de hrănire:

se modifică după cum urmează:

Înainte de trimiterea spre prelucrare a peștilor adulți, trebuie să fie respectate perioadele de suspendare a rației de îngrășare, calculate, în funcție de temperatura apei, începând cu ziua următoare ultimei zile de hrănire:

și se adaugă următorul paragraf:

Pentru a se menține nivelul ridicat al bunăstării animalelor, este permisă distribuirea către animale a unei rații de întreținere în perioada următoare sistării rației de îngrășare, cu condiția ca, la sacrificare, tractul intestinal să fie gol.

Articolul 5 alineatul (4) – Ambalarea

Teza următoare:

Produsul prelucrat trebuie pus în vânzare în tăvițe de polistiren sub folie de plastic și/sau în lăzi de polistiren sub folie de plastic și/sau în pungi vidate și/sau ambalat în atmosferă modificată.

se modifică după cum urmează:

Produsul prelucrat trebuie pus în vânzare în tăvițe sub folie de plastic și/sau în lăzi de polistiren sub folie de plastic și/sau gheață și/sau în lăzi de plastic sub folie de plastic și/sau sub gheață și/sau în pungi sau alte recipiente vidate și/sau ambalat în atmosferă modificată.

De asemenea, teza:

Exemplarele comercializate ca produs întreg și/sau eviscerat trebuie să cântărească minimum 200 g.

se completează după cum urmează:

Exemplarele comercializate ca produs întreg și/sau eviscerat trebuie să cântărească minimum 200 g înaintea sacrificării.

Pentru a răspunde solicitărilor marilor comercianți cu amănuntul, se elimină referirea la materialul din care sunt făcute tăvițele, astfel încât produsul să poată fi ambalat în tăvițe din materiale adecvate utilizărilor prevăzute de legislația în vigoare. În plus, se introduc o clarificare privind interpretarea utilizării gheții, posibilitatea utilizării de cutii de plastic reutilizabile, în scopul reducerii consumului de plastic, și posibilitatea ambalării în alte ambalaje vidate decât pungile. În sfârșit, se precizează că greutatea minimă a exemplarelor comercializate ca produs întreg și/sau eviscerat este greutatea de dinaintea sacrificării.

Această modificare se aplică la punctul 3.5 din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

„Trote del Trentino”

Nr. UE: PGI-IT-0965-AM02 – 18 septembrie 2020

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Trote del Trentino”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs [enumerat în anexa XI]

Clasa 1.7. Pești, moluște și crustacee proaspete și produse derivate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Indicația geografică protejată „Trote del Trentino” este atribuită peștilor din familia salmonidelor care sunt crescuți în aria de producție menționată la punctul 4 și fac parte din specia păstrăv-curcubeu - Oncorhynchus mykiss (Walbaum). La momentul comercializării, păstrăvii trebuie să prezinte următoarele caracteristici: parte dorsală verzuie, cu o dungă roz pe ambele laturi; burtă albicioasă; mici pete închise la culoare răspândite pe corp și pe înotătoarea dorsală și cea caudală. Indicele corporal (Condition Factor) trebuie să fie de până la 1,25 în cazul peștilor de până la 500 de grame și de până la 1,35 în cazul peștilor de peste 500 de grame. Carnea trebuie să prezinte un conținut total de grăsimi de maximum 6 %. Carnea are fie culoarea albă, fie culoarea cărnii de somon, este compactă, fragedă și slabă, are un gust delicat de pește și un ușor miros de apă dulce, fără gust rezidual de nămol. Aromele improprii produsului trebuie să fie limitate, cu un conținut de geosmină mai mic de 0,9 μg/kg, iar fermitatea mușchiului trebuie să fie caracterizată de valori ale forței maxime de compresie de cel puțin 4 N.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Rația alimentară trebuie să îndeplinească cerințele consolidate prin tradiție, respectând întocmai utilizarea consecventă consacrată în timp. Tocmai de aceea, hrana utilizată trebuie să fie lipsită de OMG.

În plus, nu este permisă utilizarea următoarelor materii prime:

| — | ulei de porumb brut; |
| --- | --- |

—

ulei de porumb brut;

| — | gluten de porumb; |
| --- | --- |

—

gluten de porumb;

| — | turtă și făină de arahide; |
| --- | --- |

—

turtă și făină de arahide;

| — | semințe de muștar și derivate proteice din prelucrarea acestora; |
| --- | --- |

—

semințe de muștar și derivate proteice din prelucrarea acestora;

| — | semințe de susan și derivate proteice din prelucrarea acestora. |
| --- | --- |

—

semințe de susan și derivate proteice din prelucrarea acestora.

Rația alimentară furnizată trebuie să fie alcătuită în așa fel încât să satisfacă nevoile animalelor în diversele etape ale ciclului de creștere, conform obiectivelor caietului de sarcini.

Sunt admiși toți aditivii destinați hranei pentru animale definiți în legislația în vigoare. Culoarea de somon trebuie obținută prin utilizarea cu preponderență a pigmentului carotenoid astaxantină și/sau a carotenoidelor de origine naturală.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etapele creșterii, care cuprind stadiile de alevin, puiet și păstrăv adult, și operațiunile de tăiere trebuie să se desfășoare în aria delimitată la punctul 4.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul prelucrat trebuie pus în vânzare în tăvițe sub folie de plastic și/sau în lăzi de polistiren sub folie de plastic și/sau gheață și/sau în lăzi de plastic sub folie de plastic și/sau sub gheață și/sau în pungi sau alte recipiente vidate și/sau ambalat în atmosferă modificată.

În ceea ce privește categoria comercială, păstrăvii sunt comercializați ca produs proaspăt întreg, eviscerat, sub formă de file și/sau feliat. Exemplarele comercializate ca produs întreg și/sau eviscerat trebuie să cântărească minimum 200 g înaintea sacrificării. Produsul comercializat sub formă de file și/sau feliat trebuie să cântărească minimum 90 g.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe fiecare unitate de comercializare/ambalaj trebuie să figureze, cu caractere clare, indelebile, care să poată fi distinse cu claritate de orice altă informație, mențiunea „Indicazione Geografica Protetta” sau acronimul „I.G.P.”.

Această ultimă mențiune trebuie tradusă în limba țării în care este comercializat produsul. Se interzice adăugarea oricărei informații care nu este prevăzută în mod expres.

Pe fiecare unitate de comercializare/ambalaj trebuie să figureze, în mod foarte vizibil, pe etichetă sau direct pe ambalaj, logoul prezentat în cele ce urmează. Eventual, logoul poate fi reprodus în nuanțe de gri.

Image 1

De asemenea, pe etichetă sau pe fiecare ambalaj în parte trebuie să figureze și simbolul european de identificare a produselor IGP. Pe etichetă sau pe un marcaj specific trebuie indicate numărul sau codul de referință al producătorului și/sau al lotului de produse.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a IGP „Trote del Trentino” cuprinde întregul teritoriu al provinciei autonome Trento, precum și comuna Bagolino din provincia Brescia. Așadar, teritoriul delimitat cuprinde principalele cursuri de apă din Trentino și din văile laterale, cu afluenții lor.

5.   Legătura cu aria geografică

Aria de producție s-a format prin suprapunerea mai multor cicluri de eroziune glaciară și fluvială. Din punct de vedere morfologic, este un teritoriu predominant muntos, caracterizat de văi săpate mai mult sau mai puțin adânc în substratul geologic, care corespund tuturor bazinelor hidrografice din teritoriu. Clima ariei de producție a „Trote del Trentino” este caracteristică zonelor alpine, cu precipitații frecvente, adesea cu ninsori în lunile de iarnă și cu temperaturi răcoroase chiar și în perioada verii. Pe acest teritoriu există zăpezi și ghețari permanenți din care provine toată apa utilizată pentru creșterea păstrăvilor. Caracteristicile climatice și hidrogeologice ale ariei delimitate, care nu pot fi transferate sau reproduse, asigură, prin urmare, calitățile specifice ale păstrăvului „Trote del Trentino” care îl disting de alte produse. În ceea ce privește oligoelementele (magneziu, sodiu, potasiu), compoziția chimică a apelor de izvor din Trentino prezintă valori inferioare în comparație cu media europeană, ceea ce face ca aceste ape să fie extrem de favorabile dezvoltării păstrăvilor. Cursurile de apă care alimentează instalațiile în care sunt crescuți păstrăvii în Trentino sunt caracterizate de o calitate biologică optimă cu valori IBE (indice biotic extins) mai mari de 8, ceea ce corespunde clasei de calitate I sau II.

Cererea de recunoaștere a IGP „Trote del Trentino” este justificată de faptul că produsul în cauză se distinge de produsele care intră în aceeași categorie comercială prin indicele corporal foarte redus și conținutul de grăsimi. În plus, carnea se prezintă compactă, fragedă și slabă, cu un gust delicat de pește și un ușor miros de apă dulce, fără gustul rezidual de nămol care caracterizează de obicei carnea păstrăvilor de crescătorie.

Calitățile deosebite ale păstrăvului „Trote del Trentino” se datorează în special caracteristicilor apei utilizate, care, provenind din ghețarii și zăpezile permanente din zonă, este foarte abundentă, are un grad ridicat de oxigenare, o componență chimică, fizică și biologică bună și o temperatură scăzută, de obicei sub 12 °C din noiembrie până în martie.

Apele reci și sărace în elemente nutritive determină o creștere lentă care, pe de o parte, afectează în mod negativ aspectul cantitativ al producției dar, pe de altă parte, evidențiază caracteristicile calitative ale cărnii, precum indicele corporal redus și conținutul de grăsimi. În plus, grație disponibilității din abundență a apei și datorită înclinării terenurilor, majoritatea păstrăvăriilor din Trentino sunt formate din bazine în cascadă, ceea ce permite reoxigenarea naturală a apei. Buna calitate a apei face dificilă proliferarea algelor și a microorganismelor nedorite, ai căror metaboliți sunt responsabili de gustul dezagreabil, nu în ultimul rând cel de nămol, cauzat de prezența excesivă a geosminei.

Datorită caracteristicilor climatice ale mediului, precum și contribuției omului în ceea ce privește grija acordată gestionării păstrăvăriilor, există o strânsă legătură între „Trote del Trentino” și aria geografică de producție.

Creșterea păstrăvului „Trote del Trentino” se practică de mult timp și își are rădăcinile într-o tradiție îndelungată și bine consolidată. Practica creșterii în bazin datează din secolul al XIX-lea, în 1879 fiind construită la Torbole o păstrăvărie menită a răspândi practica pisciculturii și a repopula apele publice cu alevini de păstrăv. Au urmat apoi primele crescătorii de pește private, construite în 1891 la Predazzo, în 1902 la Giustino și în 1926 la Tione, urmate de multe altele după cel de-Al Doilea Război Mondial. În timp, acestea și-au menținut propriul parc de păstrăvi reproducători izolat în interiorul crescătoriei, reîmprospătându-l ocazional cu sușe provenind de la alte crescătorii sau de la specimene din mediul sălbatic, transmițând prin urmare puietului particularitățile tipice ale produsului crescut.

Această tradiție s-a consolidat prin înființarea, în 1975, a Asociației crescătorilor de păstrăvi din Trentino (Associazione dei Troticoltori Trentini), care a avut un rol important în relansarea creșterii păstrăvilor în această arie de producție, astfel încât denumirea „Trote del Trentino” s-a răspândit foarte mult în limbajul curent și comercial, fapt ușor de demonstrat prin facturi, etichete și materiale publicitare.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Qualità” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

Rectificări

| 3.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 446/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 446/50

---

Rectificare la Comunicarea Comisiei – Orientările Comisiei privind produsele din plastic de unică folosință în conformitate cu Directiva (UE) 2019/904 a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 216 din 7 iunie 2021
  )

(2021/C 446/12)

La pagina 36, în secțiunea 4.9.1, primul paragraf a doua liniuță, în a doua teză:

în loc de:

„absorbante sau scutece”,

se citește:

„absorbante menstruale normale”.

---