# Eiropas Savienības C 437/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 437 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 28. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 437

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 28. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 437/01 | Komisijas paziņojums – Plānu un projektu novērtēšana saistībā ar Natura 2000 teritorijām Metodiskas vadlīnijas par Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. un 4. punkta noteikumiem | 1 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 437/01

Komisijas paziņojums – Plānu un projektu novērtēšana saistībā ar Natura 2000 teritorijām Metodiskas vadlīnijas par Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. un 4. punkta noteikumiem

Natura 2000

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Plānu un projektu novērtēšana saistībā ar Natura 2000 teritorijām Metodiskas vadlīnijas par Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. un 4. punkta noteikumiem

(2021/C 437/01)

SATURS

| 1. | IEVADS | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Dokumenta mērķis un tvērums | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Struktūra | 3 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | VISPĀRĒJĀ PIEEJA UN PRINCIPI | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Direktīvas 6. panta 3. un 4. punktā paredzētās procedūras posmi | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pieeja lēmumu pieņemšanai | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | METODIKA 6. PANTA 3. UN 4. PUNKTA NOTEIKUMIEM | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Pirmais posms: iepriekšēja izpēte | 7 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Pirmais apakšposms – nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Otrais apakšposms – plāna vai projekta un tā ietekmes faktoru apraksts | 9 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Trešais apakšposms – plāna vai projekta ietekmēto Natura 2000 teritoriju apzināšana | 10 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Ceturtais apakšposms – novērtē, vai iespējamo būtisko ietekmi uz Natura 2000 teritoriju var izslēgt, ņemot vērā šīs teritorijas aizsardzības mērķus | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Secinājumi: uz iepriekšējas izpētes rezultātiem balstīts lēmums | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.2. | Otrais posms: pienācīgs novērtējums | 17 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Pirmais apakšposms – informācijas apkopošana par projektu un par attiecīgajām Natura 2000 teritorijām | 18 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Otrais apakšposms – plāna vai projekta ietekmes novērtēšana – atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem un projektiem –, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Trešais apakšposms – plāna vai projekta ietekmes uz Natura 2000 teritorijas viengabalainību novērtēšana | 34 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Ceturtais apakšposms – ietekmes mazināšanas pasākumi | 36 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Pienācīgajā novērtējumā izdarītie secinājumi | 40 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Papildu apsvērumi: apspriešanās, pienācīgā novērtējuma kvalitāte, iespēja vērsties tiesā | 42 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 3.3. | Trešais posms – 6. panta 4. punktā noteiktā procedūra | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Pirmais apakšposms – alternatīvu risinājumu izskatīšana | 47 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Otrais apakšposms – sevišķi svarīgu sabiedrības interešu (SSSA) izskatīšana | 53 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Trešais apakšposms – kompensācijas pasākumu identificēšana, novērtēšana un pieņemšana | 55 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| a) | Galvenie kompensācijas pasākumu veidi | 55 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Kompensācijas pasākumu un mērķu noteikšanas pamatprincipi | 57 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Kompensēšanas laiks | 59 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | 6. panta 4. punktā noteikto kompensācijas pasākumu izvērtēšana un uzraudzība | 59 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Kompensācijas pasākumu noteikšana plāniem | 61 |
| --- | --- | --- |

e)

| 4. | PLĀNU STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA UN PIENĀCĪGA NOVĒRTĒŠANA | 64 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Stratēģiskā plānošana | 64 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Plānu pienācīgais novērtējums | 64 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jutīguma kartēšana | 66 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4. | Apspriešanās un dialogs stratēģiskās plānošanas posmā | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 5. | SAIKNES AR CITU VIDISKO NOVĒRTĒJUMU PROCEDŪRĀM: IVN, SVN, ŪDENS PAMATDIREKTĪVA | 71 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Vidisko novērtējumu racionalizēšana | 71 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ietekmes uz vidi novērtējums, stratēģiskais vides novērtējums un pienācīgais novērtējums | 71 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | IVN/SVN un pienācīgā novērtējuma racionalizēšanas iespējas un priekšrocības | 72 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Pienācīgā novērtējuma īpašās iezīmes un atšķirības no IVN/SVN procedūrām | 73 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3 | Attiecības starp IVN/SVN/pienācīgo novērtējumu un ES dabas aizsardzības direktīvu stingrajiem noteikumiem par sugu aizsardzību | 74 |
| --- | --- | --- |

5.2.3

| 5.3. | Ūdens pamatdirektīvas 4. panta 7. punktā paredzēto novērtējumu koordinēšana ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punkta procedūru vai iekļaušana tajā | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | GALVENĀS ATSAUCES | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

PIELIKUMS

1.   IEVADS

1.1.   Dokumenta mērķis un tvērums

Šī dokumenta mērķis ir sniegt metodiskas vadlīnijas par Dzīvotņu direktīvas (1) 6. panta 3. un 4. punkta piemērošanu. Vadlīnijas sagatavotas, lai palīdzētu dalībvalstu un kandidātvalstu iestādēm un valstu aģentūrām, kā arī plānu vai projektu attīstītājiem, konsultantiem, teritoriju pārvaldītājiem, praktiķiem un citām ieinteresētajām personām no minētajiem noteikumiem izrietošo saistību piemērošanā. Šis dokuments atspoguļo Eiropas Komisijas viedokli, un tas nav juridiski saistošs; autoritatīva Savienības tiesību aktu interpretācija ir vienīgi Eiropas Savienības Tiesas (EST) kompetencē.

Piemērojot vadlīnijas, jāņem vērā direktīvas un valstu tiesību akti, kā arī Komisijas paziņojumā “Natura 2000 teritoriju apsaimniekošana – Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK 6. panta noteikumi” (2) (turpmāk šajā dokumentā “6. panta vadlīnijas”) izklāstītais, kas kalpo par pamatu Dzīvotņu direktīvā iekļauto pamatterminu un jēdzienu interpretācijai. Lai atvieglotu metodisko vadlīniju lietošanu, tajās ir iekļautas atbilstošas 6. panta vadlīniju teksta daļas.

Komisija ir arī pieņēmusi vairākas konkrētām nozarēm paredzētas vadlīnijas dažādās politikas jomās, piemēram, enerģētikā, tostarp atjaunojamo energoresursu jomā, kalnrūpniecībā, iekšējo ūdensceļu transporta jomā, ostu un estuāru attīstībā, lauksaimniecībā un mežsaimniecībā (3). Tajās bieži detalizētāk analizētas plānu vai projektu novērtēšanas īpatnības šajās konkrētajās nozarēs. Tāpēc tās var izmantot, lai papildinātu šīs vispārīgās metodiskās vadlīnijas ar praktiskiem, konkrētām nozarēm piemērojamiem apsvērumiem.

Saskaņā ar procesuālās autonomijas principu dalībvalstis izlemj, kā ieviest no direktīvas izrietošos procedūras noteikumus. Ikvienas dalībvalsts kompetentās iestādes pienākums ir pieņemt 6. panta 3. un 4. punktā paredzētajos novērtējumos ietvertos galvenos lēmumus. Šajās vadlīnijās termins “novērtējums” ietver visu procesu, kura laikā plāna vai projekta attīstītājs, iestādes, dabas aizsardzības un citas aģentūras, nevalstiskās organizācijas (NVO) un iedzīvotāji vāc informāciju un iesniedz to kompetentajai iestādei izskatīšanai un novērtēšanai.

Pēc tam kompetentā iestāde nosaka novērtējuma rezultātus un pieņem lēmumu par plāna vai projekta apstiprināšanu vai noraidīšanu un par to, ar kādiem nosacījumiem plāns vai projekts tiek apstiprināts. Šajā procesā tiek ņemts vērā, ka 6. panta 3. un 4. punktā paredzētajam novērtējumam ir nepieciešama ticama informācija un dati, ko vāc daudzas ieinteresētās personas, kā arī konsultācijas ar un starp ieinteresētajām personām.

Šis dokuments ir atjauninātas Metodiskas vadlīnijas par Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punkta noteikumiem (4), (5). Tajā ņemta vērā pieredze, kas gūta, ieviešot Dzīvotņu direktīvu, un saistītā EST judikatūra, ņemtas vērā arī ES vadlīnijas, publikācijas, gadījumu izpētes materiāli, viedokļi un ierosinājumi, kas saņemti pēc apspriešanās ar ES dalībvalstu iestādēm un ieinteresētajām personām. Vadlīniju sagatavošanu atbalstīja Eiropas Komisijas nolīgtie partneri ATECMA S.L. un Adelphi consult GmbH (6).

1.2.   Struktūra

Dokumentu veido trīs nodaļas un pielikums.

| — | Pirmajā nodaļā paskaidrota vadlīniju vispārējā pieeja un principi. Tajā ir iekļauta plūsmas diagramma no 6. panta vadlīnijām, kas ilustrē, kā būtu jāstrukturē 6. panta 3. un 4. punktā paredzētais novērtējums, un parāda saikni starp dažādajiem novērtējuma posmiem un 6. panta 3. un 4. punktā iekļautajām prasībām. |
| --- | --- |

—

Pirmajā nodaļā paskaidrota vadlīniju vispārējā pieeja un principi. Tajā ir iekļauta plūsmas diagramma no 6. panta vadlīnijām, kas ilustrē, kā būtu jāstrukturē 6. panta 3. un 4. punktā paredzētais novērtējums, un parāda saikni starp dažādajiem novērtējuma posmiem un 6. panta 3. un 4. punktā iekļautajām prasībām.

| — | Nākamā nodaļa ietver metodiskas vadlīnijas katram posmam. Katram posmam piedāvātas metodes un rīki, piemēri un ieteikumi par novērtējuma veikšanu. Piedāvāts izmantot kontrolsarakstus un matricas un sniegtas detalizētas norādes katram novērtējuma posmam. Tomēr jānorāda, ka tie ir vien ilustratīvi materiāli un tos nevar izmantot ikvienā situācijā. |
| --- | --- |

—

Nākamā nodaļa ietver metodiskas vadlīnijas katram posmam. Katram posmam piedāvātas metodes un rīki, piemēri un ieteikumi par novērtējuma veikšanu. Piedāvāts izmantot kontrolsarakstus un matricas un sniegtas detalizētas norādes katram novērtējuma posmam. Tomēr jānorāda, ka tie ir vien ilustratīvi materiāli un tos nevar izmantot ikvienā situācijā.

| — | Trešā nodaļa ietver sadaļu par stratēģisko plānošanu un par novērtējuma procedūru tieši plāniem. Šajā nodaļā arī analizēta saikne ar citiem vides novērtējumiem, kurus paredz ES tiesību akti. |
| --- | --- |

—

Trešā nodaļa ietver sadaļu par stratēģisko plānošanu un par novērtējuma procedūru tieši plāniem. Šajā nodaļā arī analizēta saikne ar citiem vides novērtējumiem, kurus paredz ES tiesību akti.

| — | Pielikumā sniegti metožu piemēri un turpmākas norādes un rīki, kurus var izmantot, īstenojot 6. panta 3. un 4. punktā paredzētās procedūras (piemēram, kontrolsaraksti vai formāti). |
| --- | --- |

—

Pielikumā sniegti metožu piemēri un turpmākas norādes un rīki, kurus var izmantot, īstenojot 6. panta 3. un 4. punktā paredzētās procedūras (piemēram, kontrolsaraksti vai formāti).

2.   VISPĀRĒJĀ PIEEJA UN PRINCIPI

2.1.   Direktīvas 6. panta 3. un 4. punktā paredzētās procedūras posmi

Direktīvas 6. panta 3. un 4. punkts paredz:

| “3. | Visos plānos vai projektos, kas nav tieši saistīti ar konkrēto teritoriju vai nav vajadzīgi tās apsaimniekošanai, bet kas atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem varētu būtiski ietekmēt minēto teritoriju, attiecīgi izvērtē ietekmi uz šo teritoriju, ievērojot tās aizsardzības mērķus. Ņemot vērā novērtējuma atzinumus par ietekmi uz minēto teritoriju, un saskaņā ar 4. punkta noteikumiem, kompetentā valsts iestāde piekrīt plāna vai projekta īstenošanai tikai tad, ja tā ir pārliecinājusies, ka netiks izjaukta attiecīgās teritorijas viengabalainība, un vajadzības gadījumā noskaidrojusi plašas sabiedrības viedokli. |
| --- | --- |

“3.

| 4. | Ja, neņemot vērā negatīvu vērtējumu saistībā ar ietekmi uz teritoriju, alternatīvu risinājumu trūkuma dēļ plāns vai projekts tomēr ir jāīsteno sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, kas ietver arī sociāla un ekonomiska rakstura intereses, tad dalībvalsts veic visus vajadzīgos kompensācijas pasākumus, lai nodrošinātu Natura 2000 tīkla kopējās vienotības aizsardzību. Dalībvalsts informē Komisiju par pieņemtajiem kompensācijas pasākumiem. Ja attiecīgajā teritorijā sastopams prioritārs dabiskās dzīvotnes veids un/vai prioritāra suga, tad vienīgie pieņemamie argumenti ir tie, kas saistīti ar veselības aizsardzību vai sabiedrības drošību, videi primāri svarīgām labvēlīgām pārveidēm vai, pēc Komisijas atzinuma, citām sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm.” |
| --- | --- |

4.

Direktīvas 6. panta 3. un 4. punkts paredz pakāpenisku procedūru tādu plānu vai projektu novērtēšanai, kas varētu ietekmēt Natura 2000 teritorijas. Procedūra ietver trīs turpmāk minētos posmus.

pakāpenisku procedūru

Natura 2000

| — | Pirmais posms: iepriekšēja izpēte. Procedūras sākumdaļa ir pirmsnovērtēšanas posms (iepriekšējas izpētes posms), kurā nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai, un, ja nav, – vai tas (atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem) varētu būtiski ietekmēt minēto teritoriju (7), ņemot vērā tās aizsardzības mērķus. Pirmo posmu reglamentē 6. panta 3. punkta pirmā teikuma pirmā daļa. |
| --- | --- |

—

Pirmais posms: iepriekšēja izpēte. Procedūras sākumdaļa ir pirmsnovērtēšanas posms (iepriekšējas izpētes posms), kurā nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai, un, ja nav, – vai tas (atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem) varētu būtiski ietekmēt minēto teritoriju (7), ņemot vērā tās aizsardzības mērķus. Pirmo posmu reglamentē 6. panta 3. punkta pirmā teikuma pirmā daļa.

Pirmais posms: iepriekšēja izpēte

Natura 2000

7

| — | Otrais posms: pienācīgs novērtējums. Ja netiek izslēgta būtiskas ietekmes iespēja, nākamajā procedūras posmā tiek novērtēta plāna vai projekta ietekme (atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem), ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus, un tiek noteikts, vai tas ietekmēs attiecīgās Natura 2000 teritorijas viengabalainību, ņemot vērā ietekmes mazināšanas pasākumus. Kompetentā iestāde pieņem lēmumu par plāna vai projekta apstiprināšanu, ņemot vērā pienācīgā novērtējuma konstatējumus. Otro posmu reglamentē 6. panta 3. punkta pirmā teikuma otrā daļa un otrais teikums. |
| --- | --- |

—

Otrais posms: pienācīgs novērtējums. Ja netiek izslēgta būtiskas ietekmes iespēja, nākamajā procedūras posmā tiek novērtēta plāna vai projekta ietekme (atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem), ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus, un tiek noteikts, vai tas ietekmēs attiecīgās Natura 2000 teritorijas viengabalainību, ņemot vērā ietekmes mazināšanas pasākumus. Kompetentā iestāde pieņem lēmumu par plāna vai projekta apstiprināšanu, ņemot vērā pienācīgā novērtējuma konstatējumus. Otro posmu reglamentē 6. panta 3. punkta pirmā teikuma otrā daļa un otrais teikums.

Otrais posms: pienācīgs novērtējums

Natura 2000

| — | Trešais posms: atkāpe no 6. panta 3. punkta konkrētu nosacījumu gadījumā. Procedūras trešo posmu reglamentē 6. panta 4. punkts. To piemēro tikai tad, ja, neraugoties uz negatīvu novērtējumu, attīstītājs uzskata, ka plāns vai projekts tomēr ir jāievieš sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā. To var darīt tikai tad, ja nav citu alternatīvu risinājumu, ja sevišķi svarīgās sabiedrības intereses ir pienācīgi pamatotas un ja tiek pieņemti piemēroti kompensācijas pasākumi, ar kuriem nodrošina Natura 2000 tīkla kopējās vienotības aizsardzību. |
| --- | --- |

—

Trešais posms: atkāpe no 6. panta 3. punkta konkrētu nosacījumu gadījumā. Procedūras trešo posmu reglamentē 6. panta 4. punkts. To piemēro tikai tad, ja, neraugoties uz negatīvu novērtējumu, attīstītājs uzskata, ka plāns vai projekts tomēr ir jāievieš sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā. To var darīt tikai tad, ja nav citu alternatīvu risinājumu, ja sevišķi svarīgās sabiedrības intereses ir pienācīgi pamatotas un ja tiek pieņemti piemēroti kompensācijas pasākumi, ar kuriem nodrošina Natura 2000 tīkla kopējās vienotības aizsardzību.

Trešais posms: atkāpe no 6. panta 3. punkta konkrētu nosacījumu gadījumā

Natura 2000

Katru procedūras posmu ietekmē iepriekšējais posms. Tāpēc, lai pareizi piemērotu 6. panta 3. un 4. punktu, ir jāievēro pareizā posmu secība. 1. attēlā atspoguļota šīs procedūras plūsmas diagramma.

Image 1

2.2.   Pieeja lēmumu pieņemšanai

Pieeja lēmumu pieņemšanai

Dzīvotņu direktīva, tāpat kā citi ES tiesību akti vides aizsardzības jomā, balstās uz piesardzības principu (8), kas nozīmē, ka zinātnisku pierādījumu trūkums par darbības būtisku negatīvu ietekmi nevar tikt izmantots kā pamatojums tam, lai šo darbību apstiprinātu. Piesardzības principa piemērošana 6. panta 3. punkta procedūrai nozīmē to, ka, lai plānu vai projektu varētu apstiprināt, vispirms ir jāpierāda, ka tas neradīs negatīvu ietekmi uz Natura 2000 teritoriju. Citiem vārdiem sakot, ja nav droši zināms, vai plāns vai projekts radīs negatīvu ietekmi, to nevar apstiprināt.

piesardzības principu

8

Natura 2000

Praksē tas nozīmē, ka tas ir plāna vai projekta attīstītāja pienākums bez pamatotām šaubām pierādīt (un kompetentās iestādes pienākums ir apstiprināt):

| — | 1. posma (iepriekšējas izpētes) laikā – ka var izslēgt būtiskas ietekmes iespēju; vai |
| --- | --- |

—

1. posma (iepriekšējas izpētes) laikā – ka var izslēgt būtiskas ietekmes iespēju; vai

| — | 2. posma (pienācīgā novērtējuma) laikā – ka var izslēgt to, ka tiks negatīvi ietekmēta jeb izjaukta attiecīgās Natura 2000 teritorijas viengabalainība. |
| --- | --- |

—

2. posma (pienācīgā novērtējuma) laikā – ka var izslēgt to, ka tiks negatīvi ietekmēta jeb izjaukta attiecīgās Natura 2000 teritorijas viengabalainība.

Natura 2000

Ja tiek konstatēts, ka tiks izjaukta attiecīgās teritorijas viengabalainība vai ka šādu iespēju nav iespējams izslēgt, plānu vai projektu var apstiprināt kā 6. panta 4. punktā noteikto izņēmumu, ja nav citu alternatīvu risinājumu, ja to var pamatot ar sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm un ja tiek ieviesti pietiekami kompensācijas pasākumi, ar kuriem tiek nodrošināta Natura 2000 tīkla kopējās vienotības aizsardzība. Arī šajos gadījumos iespējams piemērot piesardzības principu, īpaši attiecībā uz piemērojamo kompensācijas pasākumu apmēriem (sk. 3.3.3. iedaļu).

Natura 2000

Dzīvotņu direktīvā ir skaidra atsauce uz “teritorijas aizsardzības mērķiem” kā pamatu tam, lai piemērotu 6. panta 3. punktu. EST savā spriedumā lietā C-849/19 Komisija/Grieķija apstiprināja, ka aizsardzības mērķiem jābūt oficiāli apstiprinātiem, noteiktiem attiecībā uz konkrētu teritoriju, jāatsaucas uz konkrētām teritorijas vērtībām un jābūt precīziem. (9)

Komisija/Grieķija

9

Turklāt Tiesa saistībā ar nepieciešamību noteikt tvērumu pienākumam veikt pienācīgu novērtējumu par plāna vai projekta ietekmi uz aizsargājamu teritoriju atkārtoti norādījusi, ka šāda pienākuma tvērums jānosaka, ņemot vērā aizsardzības mērķus. (10) Citiem vārdiem sakot, lēmums par to, vai plāns vai projekts varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju, jāpieņem, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus (sk. 3.1. iedaļu “Iepriekšēja izpēte”). Tādēļ visām Natura 2000 teritorijām nekavējoties jānosaka konkrētām teritorijām paredzēti aizsardzības mērķi, un šiem mērķiem jābūt publiski pieejamiem.

10

Natura 2000

Tādēļ visām Natura 2000

Kā paskaidrots 3.2.2. iedaļā, konkrētajai teritorijai paredzēti aizsardzības mērķi jānosaka visām aizsargājamajām dzīvotnēm un sugām, kuru sastopamība attiecīgajā teritorijā ir būtiska (t. i., dzīvotnes un sugas, kurām attiecīgās teritorijas datu standartveidlapā norādītais teritorijas novērtējums ir A, B vai C, bet ne D (11)). Aizsardzības mērķos jānorāda mērķrādītāji, kas jāsasniedz katram no raksturlielumiem vai parametriem, kuri nosaka aizsargājamo elementu aizsardzības stāvokli.

11

Gan iepriekšējas izpētes, gan pienācīgā novērtējuma posmā veiktie novērtējumi ir jāpārskata, ja sagatavošanas laikā plāns vai projekts tiek mainīts vai izstrādāts detalizētāk. Piemēram, ja iepriekšējas izpētes laikā nav iespējams izslēgt būtiskas ietekmes varbūtību, plāna vai projekta attīstītājs var pārskatīt plānu vai projektu tā, lai izslēgtu iespējamas būtiskas ietekmes risku. Šādos gadījumos koriģētajam plānam vai projektam atkārtoti jāveic iepriekšēja izpēte, lai noteiktu, vai tas joprojām varētu būtiski ietekmēt attiecīgo teritoriju.

| 1. izcēlums


  Lēmuma pieņemšana, pamatojoties uz pienācīgu novērtējumu

  Ņemot vērā pienācīgā novērtējuma secinājumus (“atzinumus”) par plāna vai projekta ietekmi uz attiecīgo Natura 2000 teritoriju, kompetentās iestādes pienākums ir pieņemt lēmumu par plāna vai projekta apstiprināšanu vai neapstiprināšanu. Plānu vai projektu var apstiprināt tikai tad, ja tā ir pārliecināta, ka ierosinātais plāns vai projekts neizjauks attiecīgās Natura 2000 teritorijas viengabalainību. Tā tas ir gadījumā, ja no zinātniskā viedokļa nepastāv pamatotas šaubas par šādas ietekmes neesamību (12).
  Tādēļ atbilstīgi piesardzības principam pienākums ir pierādīt negatīvas ietekmes neesamību, nevis tās esamību (13). Tādēļ pienācīgajam novērtējumam ir jābūt pietiekami sīki izstrādātam un pamatotam, lai pierādītu negatīvas ietekmes neesamību, ņemot vērā attiecīgajā jomā pieejamos labākos zinātniskos atzinumus (14).
  Arī iepriekšējas izpētes posmā pieņemtajam lēmumam ir jābūt ar tikpat augstu noteiktības pakāpi; arī šajā posmā nav pieļaujams, ka pastāv pamatotas šaubas par to, ka nebūs iespējama būtiska ietekme. |
| --- |

1. izcēlums

1. izcēlums

Lēmuma pieņemšana, pamatojoties uz pienācīgu novērtējumu

Lēmuma pieņemšana, pamatojoties uz pienācīgu novērtējumu

Ņemot vērā pienācīgā novērtējuma secinājumus (“atzinumus”) par plāna vai projekta ietekmi uz attiecīgo Natura 2000 teritoriju, kompetentās iestādes pienākums ir pieņemt lēmumu par plāna vai projekta apstiprināšanu vai neapstiprināšanu. Plānu vai projektu var apstiprināt tikai tad, ja tā ir pārliecināta, ka ierosinātais plāns vai projekts neizjauks attiecīgās Natura 2000 teritorijas viengabalainību. Tā tas ir gadījumā, ja no zinātniskā viedokļa nepastāv pamatotas šaubas par šādas ietekmes neesamību (12).

Natura 2000

ir pārliecināta, ka ierosinātais plāns vai projekts neizjauks attiecīgās Natura 2000

12

Tādēļ atbilstīgi piesardzības principam pienākums ir pierādīt negatīvas ietekmes neesamību, nevis tās esamību (13). Tādēļ pienācīgajam novērtējumam ir jābūt pietiekami sīki izstrādātam un pamatotam, lai pierādītu negatīvas ietekmes neesamību, ņemot vērā attiecīgajā jomā pieejamos labākos zinātniskos atzinumus (14).

pienākums ir pierādīt negatīvas ietekmes neesamību,

13

ņemot vērā attiecīgajā jomā pieejamos labākos zinātniskos atzinumus

14

Arī iepriekšējas izpētes posmā pieņemtajam lēmumam ir jābūt ar tikpat augstu noteiktības pakāpi; arī šajā posmā nav pieļaujams, ka pastāv pamatotas šaubas par to, ka nebūs iespējama būtiska ietekme.

3.   METODIKA 6. PANTA 3. UN 4. PUNKTA NOTEIKUMIEM

METODIKA 6. PANTA 3. UN 4. PUNKTA NOTEIKUMIEM

3.1.   Pirmais posms: iepriekšēja izpēte

Pirmais posms: iepriekšēja izpēte

Pirmā posma laikā tiek pārbaudīts, kāda ir varbūtība, ka plāns vai projekts varētu būtiski ietekmēt
  Natura 2000 teritoriju – atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem. Ja bez jebkādām pamatotām šaubām nevar izslēgt iespējamu būtisku ietekmi, plānam vai projektam ir jāveic pienācīgs novērtējums saskaņā ar 6. panta 3. punktu.

kāda ir varbūtība, ka plāns vai projekts varētu būtiski ietekmēt

Natura 2000

| Termini “plāns” un “projekts” ir jāinterpretē plaši.

  Projekts
  var ietvert būvdarbus, ierīkošanu vai citādu iejaukšanos dabiskajā vidē, tostarp regulāras darbības, kuru mērķis ir dabas resursu izmantošana.


  Direktīvas 6. panta 3. punkta izpratnē arī terminam
  “plāns”
  ir potenciāli plaša nozīme, un tā ietver zemes izmantošanas vai teritoriālos plānus un nozaru plānus (piemēram transporta tīklu plāni, enerģētiskie plāni, atkritumu apsaimniekošanas plāni, ūdens resursu apsaimniekošanas plāni, meža apsaimniekošanas plāni utt.).


  Direktīva neierobežo vārdu “plāns” vai “projekts” darbības jomu, norādot kādas konkrētas kategorijas. Galvenais kritērijs ir tas, vai tie
  varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju.
  Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.4.1. un 4.4.2. iedaļā. |
| --- |

Termini “plāns” un “projekts” ir jāinterpretē plaši.

Projekts
  var ietvert būvdarbus, ierīkošanu vai citādu iejaukšanos dabiskajā vidē, tostarp regulāras darbības, kuru mērķis ir dabas resursu izmantošana.

Projekts

var ietvert būvdarbus, ierīkošanu vai citādu iejaukšanos dabiskajā vidē, tostarp regulāras darbības, kuru mērķis ir dabas resursu izmantošana.

Direktīvas 6. panta 3. punkta izpratnē arī terminam
  “plāns”
  ir potenciāli plaša nozīme, un tā ietver zemes izmantošanas vai teritoriālos plānus un nozaru plānus (piemēram transporta tīklu plāni, enerģētiskie plāni, atkritumu apsaimniekošanas plāni, ūdens resursu apsaimniekošanas plāni, meža apsaimniekošanas plāni utt.).

Direktīvas 6. panta 3. punkta izpratnē arī terminam

“plāns”

ir potenciāli plaša nozīme, un tā ietver zemes izmantošanas vai teritoriālos plānus un nozaru plānus (piemēram transporta tīklu plāni, enerģētiskie plāni, atkritumu apsaimniekošanas plāni, ūdens resursu apsaimniekošanas plāni, meža apsaimniekošanas plāni utt.).

Direktīva neierobežo vārdu “plāns” vai “projekts” darbības jomu, norādot kādas konkrētas kategorijas. Galvenais kritērijs ir tas, vai tie
  varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju.

Direktīva neierobežo vārdu “plāns” vai “projekts” darbības jomu, norādot kādas konkrētas kategorijas. Galvenais kritērijs ir tas, vai tie

varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju

Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.4.1. un 4.4.2. iedaļā.

Tā kā iepriekšēja izpēte ir primsnovērtēšanas posms, to parasti iespējams veikt, izmantojot esošo informāciju, tostarp ekspertu atzinumus (piemēram, kompetento vides iestāžu ekspertu atzinumus) un publicētus materiālus (piemēram, dzīvotņu kartes un sugu sarakstus), un jaunas, detalizētas informācijas iegūšana parasti nav nepieciešama. Taču, ja nav pietiekamas informācijas, piemēram, par aizsargājamu dzīvotņu vai sugu sastopamību platībās, kuras plāns vai projekts varētu ietekmēt, vai ja šī informācija ir novecojusi, tad, lai noteiktu, vai varētu būt būtiska ietekme, iespējams, būs jāsavāc un jāanalizē papildu dati. Ja informācijas nav, tad ir jāpieņem, ka ir būtiskas ietekmes varbūtība un ka ir jāveic pienācīgs novērtējums.

Iepriekšēja izpēte jāveic agrīnā stadijā – parasti pirms tam, kad tiek konkretizētas visas plāna vai projekta detaļas; piemēram, iepriekšēja izpēte būtu jāveic, kad ir zināma projekta īstenošanas vieta un tā raksturs kopumā, bet pirms tiek uzsākta projektēšana. Agrīna iepriekšēja izpēte nodrošina šādas priekšrocības:

Agrīna iepriekšēja izpēte

| — | tā var samazināt kavējumu un papildu izmaksu risku vēlākā posmā, kad plāns vai projekts tiek iesniegts nolūkā saņemt piekrišanu attīstīšanai, |
| --- | --- |

—

tā var samazināt kavējumu un papildu izmaksu risku vēlākā posmā, kad plāns vai projekts tiek iesniegts nolūkā saņemt piekrišanu attīstīšanai,

| — | tā nodrošina, ka plāna vai projekta virzītāji, kompetentās iestādes un citas ieinteresētās personas, kuru rīcībā ir atbilstoša informācija un kuriem ir atbilstošas zināšanas, savlaicīgi apspriežas un apmainās ar informāciju, |
| --- | --- |

—

tā nodrošina, ka plāna vai projekta virzītāji, kompetentās iestādes un citas ieinteresētās personas, kuru rīcībā ir atbilstoša informācija un kuriem ir atbilstošas zināšanas, savlaicīgi apspriežas un apmainās ar informāciju,

| — | tā ļauj plāna vai projekta attīstītājam labāk apsvērt, kādi būs nākamie soļi, neieguldot daudz laika un līdzekļu, |
| --- | --- |

—

tā ļauj plāna vai projekta attīstītājam labāk apsvērt, kādi būs nākamie soļi, neieguldot daudz laika un līdzekļu,

| — | tā ļauj noteikt un paredzēt iespējamos riskus gan Natura 2000 teritorijām, gan pašam plānam vai projektam; piemēram, izgaismojot nepieciešamību atrast alternatīvu vietu plāna vai projekta īstenošanai vai izstrādāt alternatīvu plāna vai projekta dizainu, lai tādējādi izvairītos no kaitējuma riska, vai vācot papildu datus, lai tādējādi veicinātu, ka novērtējums tiek veikts laikus. Lai gan galvenajiem sākotnējās plānošanas aspektiem ir jābūt skaidriem, jābūt arī iespējai plānu vai projektu koriģēt. |
| --- | --- |

—

tā ļauj noteikt un paredzēt iespējamos riskus gan Natura 2000 teritorijām, gan pašam plānam vai projektam; piemēram, izgaismojot nepieciešamību atrast alternatīvu vietu plāna vai projekta īstenošanai vai izstrādāt alternatīvu plāna vai projekta dizainu, lai tādējādi izvairītos no kaitējuma riska, vai vācot papildu datus, lai tādējādi veicinātu, ka novērtējums tiek veikts laikus. Lai gan galvenajiem sākotnējās plānošanas aspektiem ir jābūt skaidriem, jābūt arī iespējai plānu vai projektu koriģēt.

Natura 2000

Veicot plāna vai projekta iepriekšēju izpēti agrīnā stadijā, iespējams, iepriekšēja izpēte būs vēlāk jāpārskata, proti, kad plāns vai projekts būs izstrādāts detalizētāk. Iepriekšējas izpētes analīzes apjoms katram plānam un projektam var būt atšķirīgs atkarībā no tā mēroga un iespējamās ietekmes.

Iepriekšējas izpētes laikā veicamo analīzi veido šādi četri apakšposmi:

| 1) | nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

1)

nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai;

Natura 2000

| 2) | nosaka attiecīgos plāna vai projekta elementus un ietekmi, ko tie varētu radīt; |
| --- | --- |

2)

nosaka attiecīgos plāna vai projekta elementus un ietekmi, ko tie varētu radīt;

| 3) | apzina, kuras (ja tādas ir) Natura 2000 teritorijas var tikt ietekmētas, ņemot vērā plāna vai projekta iespējamo ietekmi atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem; |
| --- | --- |

3)

apzina, kuras (ja tādas ir) Natura 2000 teritorijas var tikt ietekmētas, ņemot vērā plāna vai projekta iespējamo ietekmi atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem;

Natura 2000

| 4) | novērtē, vai iespējamo būtisko ietekmi uz Natura 2000 teritoriju var izslēgt, ņemot vērā šīs teritorijas aizsardzības mērķus. |
| --- | --- |

4)

novērtē, vai iespējamo būtisko ietekmi uz Natura 2000 teritoriju var izslēgt, ņemot vērā šīs teritorijas aizsardzības mērķus.

Natura 2000

Turpmākajās iedaļās sīkāk aprakstīti šie četri apakšposmi un iepriekšējas izpētes rezultāti un saistītie dokumenti.

1. tabulā ir norādītas galvenās atšķirības starp iepriekšēju izpēti un pienācīgu novērtējumu saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punktu.

1. tabula

1. tabula

Atšķirības starp iepriekšēju izpēti un pienācīgu novērtējumu

Atšķirības starp iepriekšēju izpēti un pienācīgu novērtējumu

| Iepriekšēja izpēte | Pienācīgs novērtējums |
| --- | --- |
| Nosaka, vai plāna vai projekta ieviešanas rezultātā varētu būt būtiska negatīva ietekme uz Natura 2000 teritoriju, ņemot vērā tās aizsardzības mērķus. | Novērtē iespējamo ietekmi uz Natura 2000 teritoriju, ņemot vērā tās aizsardzības mērķus, un novērtē, vai attiecīgās teritorijas viengabalainība varētu tikt izjaukta. |
| Ja būtisku ietekmi nevar droši izslēgt, plānam vai projektam jāveic pienācīgs novērtējums. | Plānu vai projektu var apstiprināt tikai tad, ja var izslēgt, ka Natura 2000 teritorijas viengabalainība tiks izjaukta. |
| To parasti veic, izmantojot esošos datus, zināšanas un pieredzi, kā arī balstoties uz ekspertu viedokli. | Jāveic detalizēta pārbaude, bieži vien jāveic apsekojumi uz vietas un ir nepieciešamas ekspertu konsultācijas un ekspertu novērtējumi par konkrēto gadījumu. |
| Nevar ņemt vērā ietekmes mazināšanas pasākumus (15). | Novērtē ietekmes mazināšanas pasākumus, kas nepieļauj vai mazina negatīvo ietekmi. |

Iepriekšēja izpēte

Pienācīgs novērtējums

Nosaka, vai plāna vai projekta ieviešanas rezultātā varētu būt būtiska negatīva ietekme uz Natura 2000 teritoriju, ņemot vērā tās aizsardzības mērķus.

Natura 2000

Novērtē iespējamo ietekmi uz Natura 2000 teritoriju, ņemot vērā tās aizsardzības mērķus, un novērtē, vai attiecīgās teritorijas viengabalainība varētu tikt izjaukta.

Natura 2000

Ja būtisku ietekmi nevar droši izslēgt, plānam vai projektam jāveic pienācīgs novērtējums.

Plānu vai projektu var apstiprināt tikai tad, ja var izslēgt, ka Natura 2000 teritorijas viengabalainība tiks izjaukta.

Natura 2000

To parasti veic, izmantojot esošos datus, zināšanas un pieredzi, kā arī balstoties uz ekspertu viedokli.

Jāveic detalizēta pārbaude, bieži vien jāveic apsekojumi uz vietas un ir nepieciešamas ekspertu konsultācijas un ekspertu novērtējumi par konkrēto gadījumu.

Nevar ņemt vērā ietekmes mazināšanas pasākumus (15).

15

Novērtē ietekmes mazināšanas pasākumus, kas nepieļauj vai mazina negatīvo ietekmi.

3.1.1.   
  Pirmais apakšposms – nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai

Pirmais apakšposms – nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai

Šajā apakšposmā tiek noskaidrots, vai plāns vai projekts ir saistīts ar teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai, t. i., vai tas palīdz sasniegt teritorijas aizsardzības mērķus.

| Termins “apsaimniekošana” attiecas uz apsaimniekošanu teritorijas aizsardzības nolūkā, t. i., šim terminam ir tāda nozīme, kādā tas lietots 6. panta 1. punktā. Tāpēc, ja darbība ir tieši saistīta ar saglabāšanas [aizsardzības] mērķu izpildi un ir vajadzīga šim nolūkam, uz to var neattiecināt prasību veikt novērtējumu.


  Plāni un projekti, kas ir tieši saistīti ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgi tās apsaimniekošanai aizsardzības nolūkā, parasti jāizslēdz no 6. panta 3. punkta noteikumu piemērošanas jomas, tomēr to ar saglabāšanu [aizsardzību] nesaistītie elementi joprojām var būt jānovērtē.

  Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.4.3. iedaļā. |
| --- |

Termins “apsaimniekošana” attiecas uz apsaimniekošanu teritorijas aizsardzības nolūkā, t. i., šim terminam ir tāda nozīme, kādā tas lietots 6. panta 1. punktā. Tāpēc, ja darbība ir tieši saistīta ar saglabāšanas [aizsardzības] mērķu izpildi un ir vajadzīga šim nolūkam, uz to var neattiecināt prasību veikt novērtējumu.

Termins “apsaimniekošana” attiecas uz apsaimniekošanu teritorijas aizsardzības nolūkā, t. i., šim terminam ir tāda nozīme, kādā tas lietots 6. panta 1. punktā. Tāpēc, ja darbība ir tieši saistīta ar saglabāšanas [aizsardzības] mērķu izpildi un ir vajadzīga šim nolūkam, uz to var neattiecināt prasību veikt novērtējumu.

Plāni un projekti, kas ir tieši saistīti ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgi tās apsaimniekošanai aizsardzības nolūkā, parasti jāizslēdz no 6. panta 3. punkta noteikumu piemērošanas jomas, tomēr to ar saglabāšanu [aizsardzību] nesaistītie elementi joprojām var būt jānovērtē.

Plāni un projekti, kas ir tieši saistīti ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgi tās apsaimniekošanai aizsardzības nolūkā, parasti jāizslēdz no 6. panta 3. punkta noteikumu piemērošanas jomas, tomēr to ar saglabāšanu [aizsardzību] nesaistītie elementi joprojām var būt jānovērtē.

Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.4.3. iedaļā.

Iespējams, ka plānam vai projektam, kura mērķi ietver apsaimniekošanu aizsardzības nolūkā, pienācīgs novērtējums tomēr ir jāveic attiecībā uz elementiem, kas nav saistīti ar aizsardzību. Piemēram, to varētu attiecināt uz koksnes ieguvi, kas ir iekļauta aizsardzības nolūkā veiktas apsaimniekošanas plānā tādai kokaugiem klātai platībai, kas ir noteikta par Natura 2000 teritoriju. Šādas darbības elementiem, kas nav nepieciešami teritorijas apsaimniekošanai aizsardzības nolūkā, jāveic pienācīgs novērtējums (16).

Natura 2000

16

Var būt situācijas, kad ar vienas teritorijas (plānā vai projektā paredzētās teritorijas) apsaimniekošanu tieši saistīts vai tai vajadzīgs plāns vai projekts var negatīvi ietekmēt citu teritoriju. Piemēram, lai plānā paredzētajā teritorijā uzlabotu plūdu pārvaldību, plānā varētu paredzēt izveidot aizsprostu citā teritorijā, tā, iespējams, to būtiski negatīvi ietekmējot. Tādēļ šādam plānam vai projektam ir jāveic novērtējums attiecībā uz iespējamo būtisko ietekmi šajā citā teritorijā.

Līdz ar to plāni vai projekti, kas ir tieši saistīti ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgi tās apsaimniekošanai saskaņā ar Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu ir plāni vai projekti, kuru mērķis ir aizsargāt aizsargājamās dzīvotnes un sugas šajās teritorijās un atbilstošos gadījumos tās atjaunot līdz labvēlīgam aizsardzības stāvoklim.

Natura 2000

| 2. izcēlums


  Piemēri kritērijiem, ar ko nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai







  — | Plānā vai projektā paredzētie pasākumi ir iekļauti attiecīgās Natura 2000 teritorijas apsaimniekošanas plānā vai tiek ierosināti tādu citu normatīvu, administratīvu vai līgumisku pasākumu ietvaros, kas nepieciešami šīs teritorijas, tās dzīvotņu un sugu uzturēšanai labā aizsardzības stāvoklī vai (ja nepieciešams) to atjaunošanai līdz labam aizsardzības stāvoklim. |
| --- | --- |

2. izcēlums

2. izcēlums

Piemēri kritērijiem, ar ko nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000 teritoriju vai vajadzīgs tās apsaimniekošanai

Piemēri kritērijiem, ar ko nosaka, vai plāns vai projekts ir tieši saistīts ar Natura 2000

—

Plānā vai projektā paredzētie pasākumi ir iekļauti attiecīgās Natura 2000 teritorijas apsaimniekošanas plānā vai tiek ierosināti tādu citu normatīvu, administratīvu vai līgumisku pasākumu ietvaros, kas nepieciešami šīs teritorijas, tās dzīvotņu un sugu uzturēšanai labā aizsardzības stāvoklī vai (ja nepieciešams) to atjaunošanai līdz labam aizsardzības stāvoklim.

Natura 2000

| — | Par Natura 2000 teritorijas pārvaldību atbildīgā oficiālā iestāde ir sniegusi pamatotu ziņojumu, ka darbība ir tieši saistīta ar paredzēto teritoriju un vajadzīga tās apsaimniekošanai un ka darbība ir nepārprotami saistīta ar šajā teritorijā pārstāvēto dzīvotņu vai sugu aizsardzības statusa uzturēšanu vai uzlabošanu. |
| --- | --- |

—

Par Natura 2000 teritorijas pārvaldību atbildīgā oficiālā iestāde ir sniegusi pamatotu ziņojumu, ka darbība ir tieši saistīta ar paredzēto teritoriju un vajadzīga tās apsaimniekošanai un ka darbība ir nepārprotami saistīta ar šajā teritorijā pārstāvēto dzīvotņu vai sugu aizsardzības statusa uzturēšanu vai uzlabošanu.

Natura 2000

3.1.2.   
  Otrais apakšposms – plāna vai projekta un tā ietekmes faktoru apraksts

Otrais apakšposms – plāna vai projekta un tā ietekmes faktoru apraksts

Plāna vai projekta aprakstā jānorāda visi aspekti, kas varētu ietekmēt Natura 2000 teritoriju – atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem.

Natura 2000

Jāņem vērā visi projekta ieviešanas posmi, tostarp būvniecība, ekspluatācija un dezekspluatācija.

Attiecībā uz plāniem ir jāsavāc un jāanalizē atbilstoša detalizēta informācija par plānā paredzētajām darbībām un jānoskaidro, vai šādas darbības atsevišķi vai kopā varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritorijas, tostarp kopā ar citiem plāniem vai projektiem.

Natura 2000

3. izcēlumā ir uzskaitīti plāna vai projekta galvenie elementi, kuri ir jāapzina. Šie elementi kalpo tikai ilustrācijai, tie ir jāpielāgo vai jāpapildina, piemērojot konkrētajai situācijai. Dažu projektu vai plānu gadījumā, iespējams, šie elementi jānosaka katram posmam atsevišķi: būvniecībai, ekspluatācijai un dezekspluatācijai.

| 3. izcēlums


  Plāna vai projekta iepriekšējas izpētes laikā apsveramo elementu piemēri







  — | Apjoms (piemēram, tieši nepieciešamā zemes platība), |
| --- | --- |

3. izcēlums

3. izcēlums

Plāna vai projekta iepriekšējas izpētes laikā apsveramo elementu piemēri

Plāna vai projekta iepriekšējas izpētes laikā apsveramo elementu piemēri

—

Apjoms (piemēram, tieši nepieciešamā zemes platība),

| — | kopējā ietekmētā platība, ieskaitot platības, kas tiks ietekmētas netieši (piemēram, trokšņa, duļķainības vai vibrācijas rezultātā), |
| --- | --- |

—

kopējā ietekmētā platība, ieskaitot platības, kas tiks ietekmētas netieši (piemēram, trokšņa, duļķainības vai vibrācijas rezultātā),

| — | fiziskās izmaiņas vidē (piemēram, upju gultņu vai citu ūdensobjektu morfoloģijas pārveidošana, meža seguma blīvuma izmaiņas), |
| --- | --- |

—

fiziskās izmaiņas vidē (piemēram, upju gultņu vai citu ūdensobjektu morfoloģijas pārveidošana, meža seguma blīvuma izmaiņas),

| — | pastāvošās slodzes intensitātes izmaiņas (piemēram, trokšņa, piesārņojuma vai satiksmes intensitātes pieaugums), |
| --- | --- |

—

pastāvošās slodzes intensitātes izmaiņas (piemēram, trokšņa, piesārņojuma vai satiksmes intensitātes pieaugums),

| — | resursu nepieciešamība (piemēram, ūdens ieguve, minerālu ieguve), |
| --- | --- |

—

resursu nepieciešamība (piemēram, ūdens ieguve, minerālu ieguve),

| — | emisijas (piemēram, slāpekļa nosēdumi) un atkritumi (un vai tie nonāks zemē, ūdenī vai gaisā), |
| --- | --- |

—

emisijas (piemēram, slāpekļa nosēdumi) un atkritumi (un vai tie nonāks zemē, ūdenī vai gaisā),

| — | transporta nepieciešamība (piemēram, pievadceļi), |
| --- | --- |

—

transporta nepieciešamība (piemēram, pievadceļi),

| — | būvniecības, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ilgums utt., |
| --- | --- |

—

būvniecības, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ilgums utt.,

| — | termiņi (plāna vai projekta posmu termiņi), |
| --- | --- |

—

termiņi (plāna vai projekta posmu termiņi),

| — | attālumi līdz Natura 2000 teritorijām un jo īpaši līdz to elementiem, kuru dēļ teritorijas ir noteiktas par Natura 2000 teritorijām, |
| --- | --- |

—

attālumi līdz Natura 2000 teritorijām un jo īpaši līdz to elementiem, kuru dēļ teritorijas ir noteiktas par Natura 2000 teritorijām,

Natura 2000

Natura 2000

| — | kumulatīvā ietekme kopā ar citiem projektiem un plāniem. |
| --- | --- |

—

kumulatīvā ietekme kopā ar citiem projektiem un plāniem.

3.1.3.   
  Trešais apakšposms – plāna vai projekta ietekmēto Natura 2000 teritoriju apzināšana

Trešais apakšposms – plāna vai projekta ietekmēto Natura 2000 teritoriju apzināšana

Apzinot Natura 2000 teritorijas, kuras varētu tikt ietekmētas, jāņem vērā visi plāna vai projekta aspekti, kuri varētu ietekmēt tās Natura 2000 teritorijas, kuras atrodas plāna vai projekta ietekmes zonā. Jāņem vērā visi elementi, kuru dēļ teritorijas ir noteiktas par Natura 2000 teritorijām (sugas, dzīvotņu veidi) un kuru sastopamība šajās teritorijās ir būtiska, un to aizsardzības mērķi.

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

Jo īpaši būtu jānosaka:

| — | visas Natura 2000 teritorijas, kas ģeogrāfiski pārklājas ar kādu no plāna vai projekta darbībām vai aspektiem kādā no tā posmiem vai kas atrodas blakus plānam vai projektam, |
| --- | --- |

—

visas Natura 2000 teritorijas, kas ģeogrāfiski pārklājas ar kādu no plāna vai projekta darbībām vai aspektiem kādā no tā posmiem vai kas atrodas blakus plānam vai projektam,

Natura 2000

| — | visas Natura 2000 teritorijas, kas ir plāna vai projekta iespējamajā ietekmes zonā. Natura 2000 teritorijas, kuras atrodas plāna vai projekta tuvākajā apkārtnē (vai nedaudz tālāk) un kuras noteikti projekta aspekti varētu ietekmēt netieši, tostarp saistībā dabas resursu (piemēram, ūdens) izmantošanu un dažādiem atkritumu veidiem, vielu emisiju vai enerģiju, |
| --- | --- |

—

visas Natura 2000 teritorijas, kas ir plāna vai projekta iespējamajā ietekmes zonā. Natura 2000 teritorijas, kuras atrodas plāna vai projekta tuvākajā apkārtnē (vai nedaudz tālāk) un kuras noteikti projekta aspekti varētu ietekmēt netieši, tostarp saistībā dabas resursu (piemēram, ūdens) izmantošanu un dažādiem atkritumu veidiem, vielu emisiju vai enerģiju,

Natura 2000

Natura 2000

| — | Natura 2000 teritorijas, kuras atrodas plāna vai projekta tuvākajā apkārtnē (vai nedaudz tālāk) un kurās ir fauna, kas var pārvietoties uz projekta teritoriju un tad iet bojā vai saskarties ar cita veida ietekmi (piemēram, barošanās vietu zaudēšana vai izplatības areāla samazināšanās), |
| --- | --- |

—

Natura 2000 teritorijas, kuras atrodas plāna vai projekta tuvākajā apkārtnē (vai nedaudz tālāk) un kurās ir fauna, kas var pārvietoties uz projekta teritoriju un tad iet bojā vai saskarties ar cita veida ietekmi (piemēram, barošanās vietu zaudēšana vai izplatības areāla samazināšanās),

Natura 2000

| — | Natura 2000 teritorijas, kuru gadījumā plāns vai projekts var skart to sasaisti vai ekoloģisko nepārtrauktību. |
| --- | --- |

—

Natura 2000 teritorijas, kuru gadījumā plāns vai projekts var skart to sasaisti vai ekoloģisko nepārtrauktību.

Natura 2000

Novērtējamo Natura 2000 teritoriju izplatība, t. i., zona, kurā ir iespējama plāna vai projekta ietekme, ir atkarīga no plāna vai projekta rakstura un no attāluma, kurā ietekme ir iespējama. Tām Natura 2000 teritorijām, kas atrodas upes lejtecēs vai mitrājos, kuri barojas no ūdens nesējslāņiem, plāna vai projekta ietekme uz ūdens plūsmām, zivju migrāciju un citiem elementiem var sniegties ļoti tālu. Arī piesārņojošo vielu emisijas ietekme var sniegties ļoti tālu.

Natura 2000

Natura 2000

Daži projekti vai plāni, kas tieši neskar Natura 2000 teritorijas, vienalga var tās būtiski ietekmēt, ja tie rada barjeras vai sagrauj ekoloģiskās saiknes. Tas iespējams gadījumos, kad, piemēram, plāni ietekmē tādu ainavu elementus, kas savieno Natura 2000 teritorijas, vai ja tie var traucēt sugu pārvietošanos vai izjaukt upju vai kokaugiem klātu platību ekosistēmu savienojamību.

Natura 2000

Natura 2000

Lai noteiktu plāna vai projekta iespējamo ietekmi uz Natura 2000 teritorijām, ne tikai jāapzina attiecīgās teritorijas, bet arī dzīvotnes un sugas, kuru sastopamība tajās ir būtiska, kā arī konkrētajai teritorijai noteiktie aizsardzības mērķi.

Natura 2000

4. izcēlumā sniegti informācijas avotu piemēri, ko varētu izmantot šajā nolūkā.

| 4. izcēlums


  Informācijas avoti, ko var izmantot, lai noteiktu ietekmi uz Natura 2000 teritoriju







  — | Natura 2000 datu standartveidlapa attiecīgajai teritorijai, |
| --- | --- |

4. izcēlums

4. izcēlums

Informācijas avoti, ko var izmantot, lai noteiktu ietekmi uz Natura 2000 teritoriju

Informācijas avoti, ko var izmantot, lai noteiktu ietekmi uz Natura 2000

—

Natura 2000 datu standartveidlapa attiecīgajai teritorijai,

Natura 2000

| — | konkrētajai teritorijai noteiktie aizsardzības mērķi (kas ir paredzēti īpaši aizsargājamās dabas teritorijas (ĪADT) noteikšanas aktā vai īpašas aizsargājamās teritorijas (ĪAT) klasifikācijas aktā, vai teritorijas apsaimniekošanas plānā, vai atsevišķā aktā), |
| --- | --- |

—

konkrētajai teritorijai noteiktie aizsardzības mērķi (kas ir paredzēti īpaši aizsargājamās dabas teritorijas (ĪADT) noteikšanas aktā vai īpašas aizsargājamās teritorijas (ĪAT) klasifikācijas aktā, vai teritorijas apsaimniekošanas plānā, vai atsevišķā aktā),

| — | teritorijas apsaimniekošanas plāni (piemēram, plāni, kuri nosaka slodzes un apdraudējumus, kam teritorija ir pakļauta), |
| --- | --- |

—

teritorijas apsaimniekošanas plāni (piemēram, plāni, kuri nosaka slodzes un apdraudējumus, kam teritorija ir pakļauta),

| — | iepriekšēji apsekojumi un uzraudzības dati par attiecīgajām sugām un dzīvotņu veidiem, to izplatību teritorijā un tās tuvumā, aizsardzības statusu, slodzēm un apdraudējumiem, kam tie ir pakļauti, |
| --- | --- |

—

iepriekšēji apsekojumi un uzraudzības dati par attiecīgajām sugām un dzīvotņu veidiem, to izplatību teritorijā un tās tuvumā, aizsardzības statusu, slodzēm un apdraudējumiem, kam tie ir pakļauti,

| — | teritorijas aktuālās un vecākas kartes, |
| --- | --- |

—

teritorijas aktuālās un vecākas kartes,

| — | esošie zemes izmantošanas plāni un citi attiecīgi plāni, |
| --- | --- |

—

esošie zemes izmantošanas plāni un citi attiecīgi plāni,

| — | esošie teritorijas apsekojumu materiāli, |
| --- | --- |

—

esošie teritorijas apsekojumu materiāli,

| — | esošie hidroģeoloģiskie dati, |
| --- | --- |

—

esošie hidroģeoloģiskie dati,

| — | esošie dati par attiecīgajām vielām (piemēram, par slāpekļa nosēdumiem, par novadīto notekūdeņu sastāvu), |
| --- | --- |

—

esošie dati par attiecīgajām vielām (piemēram, par slāpekļa nosēdumiem, par novadīto notekūdeņu sastāvu),

| — | līdzīgu projektu vai plānu ietekmes uz vidi novērtējumi, |
| --- | --- |

—

līdzīgu projektu vai plānu ietekmes uz vidi novērtējumi,

| — | attiecīgi ziņojumi par vides stāvokli, |
| --- | --- |

—

attiecīgi ziņojumi par vides stāvokli,

| — | kartes un ģeogrāfiskās informācijas sistēmas, |
| --- | --- |

—

kartes un ģeogrāfiskās informācijas sistēmas,

| — | dokumenti par teritorijas vēsturi utt. |
| --- | --- |

—

dokumenti par teritorijas vēsturi utt.

Natura 2000 datu standartveidlapa (17) ietver galvenos datus, kas nepieciešami, lai apzinātu dzīvotnes un sugas, kuru sastopamība attiecīgajā teritorijā ir būtiska un kuras plāns vai projekts varētu ietekmēt, kā arī lai apzinātu pastāvošo slodzi un ietekmi uz teritoriju. Papildu informāciju par attiecīgo teritoriju var atrast, piemēram, Natura 2000 teritorijas apsaimniekošanas plānā, tādu darbību sarakstā, kuras var izraisīt kaitējumu vai pasliktināšanos, teritorijā esošo dzīvotņu un sugu uzraudzības apskatu rezultātos, kā arī bioģeogrāfiskā, valsts un vietējā mēroga datos no informācijas avotiem par platībām ārpus Natura 2000 teritorijas.

Natura 2000

17

Natura 2000

Natura 2000

Jānodrošina publiska piekļuve šiem datiem un informācijai, piemēram, izmantojot centrālu datubāzi vai valsts vai reģionālo iestāžu tiešsaistes portālus un tīmekļa vietnes, un šie dati un informācija ir regulāri jāatjauno tā, lai visām ieinteresētajām personām un iestādēm būtu viegli piekļūt tiem.

| 5. izcēlums


  Galvenie informācijas avoti par elementiem, kuru dēļ teritorijas ir noteiktas par Natura 2000 teritorijām

  Katrai Natura 2000 teritorijai ir datu standartveidlapa. Tajā ir iekļauta informācija par teritorijā sastopamajām ES aizsargājamajām sugām un dzīvotņu veidiem, un katrai teritorijā sastopamajai sugai un dzīvotnes veidam tā sniedz vispārēju novērtējumu (piešķirot vērtējumu robežās no A līdz D). Tajā ir sniegta informācija par platību, teritorijā sastopamo dzīvotņu reprezentativitāti un aizsardzības statusu, kā arī vispārīgs novērtējums par šīs teritorijas nozīmīgumu attiecīgo dabisko dzīvotņu veidu aizsardzībai. Tajā sniegta informācija par teritorijā sastopamo sugu populācijām, statusu (uzturas pastāvīgi, vairojas, ziemo, migrē) un par šīs teritorijas nozīmīgumu attiecīgajām sugām.
  Veidlapā iekļauta arī vispārēja informācija par teritoriju, tostarp:






  — | teritorijas vispārējs raksturojums, kvalitāte un nozīmīgums, |
| --- | --- |

5. izcēlums

5. izcēlums

Galvenie informācijas avoti par elementiem, kuru dēļ teritorijas ir noteiktas par Natura 2000 teritorijām

Galvenie informācijas avoti par elementiem, kuru dēļ teritorijas ir noteiktas par Natura 2000

Katrai Natura 2000 teritorijai ir datu standartveidlapa. Tajā ir iekļauta informācija par teritorijā sastopamajām ES aizsargājamajām sugām un dzīvotņu veidiem, un katrai teritorijā sastopamajai sugai un dzīvotnes veidam tā sniedz vispārēju novērtējumu (piešķirot vērtējumu robežās no A līdz D). Tajā ir sniegta informācija par platību, teritorijā sastopamo dzīvotņu reprezentativitāti un aizsardzības statusu, kā arī vispārīgs novērtējums par šīs teritorijas nozīmīgumu attiecīgo dabisko dzīvotņu veidu aizsardzībai. Tajā sniegta informācija par teritorijā sastopamo sugu populācijām, statusu (uzturas pastāvīgi, vairojas, ziemo, migrē) un par šīs teritorijas nozīmīgumu attiecīgajām sugām.

Natura 2000

datu standartveidlapa

Veidlapā iekļauta arī vispārēja informācija par teritoriju, tostarp:

—

teritorijas vispārējs raksturojums, kvalitāte un nozīmīgums,

| — | neaizsargātība (cilvēku un citas ietekmes radītā slodze uz teritoriju un dzīvotņu un ekosistēmu jutīgums), |
| --- | --- |

—

neaizsargātība (cilvēku un citas ietekmes radītā slodze uz teritoriju un dzīvotņu un ekosistēmu jutīgums),

| — | ietekme, kas ir saistīta ar cilvēka veiktajām darbībām un dabiskiem procesiem, kam var būt pozitīva vai negatīva iedarbība uz teritorijas aizsardzību un apsaimniekošanu, kā arī teritorijas proporcionālā daļa, kas ir pakļauta ietekmei, |
| --- | --- |

—

ietekme, kas ir saistīta ar cilvēka veiktajām darbībām un dabiskiem procesiem, kam var būt pozitīva vai negatīva iedarbība uz teritorijas aizsardzību un apsaimniekošanu, kā arī teritorijas proporcionālā daļa, kas ir pakļauta ietekmei,

| — | par teritorijas apsaimniekošanu atbildīgā struktūra, |
| --- | --- |

—

par teritorijas apsaimniekošanu atbildīgā struktūra,

| — | teritorijas apsaimniekošanas plāni un prakse, tostarp tradicionāli veiktās cilvēku darbības; |
| --- | --- |

—

teritorijas apsaimniekošanas plāni un prakse, tostarp tradicionāli veiktās cilvēku darbības;

| — | teritorijas karte. |
| --- | --- |

—

teritorijas karte.

Aizsardzības pasākumi un apsaimniekošanas plāni

Aizsardzības pasākumi un apsaimniekošanas plāni

Īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dalībvalstīm ir jāizstrādā aizsardzības pasākumi, kas atbilst šajās teritorijās sastopamo I pielikuma dabisko dzīvotņu veidu un II pielikuma sugu ekoloģiskajām prasībām (Dzīvotņu direktīvas 6. panta 1. punkts). Attiecīgos gadījumos tas var ietvert apsaimniekošanas plānus, kas ir izstrādāti īpaši šīm teritorijām vai iekļauti citos attīstības plānos, un/vai citus normatīvus, administratīvus vai līgumiskus pasākumus.

Gluži tāpat arī īpašām aizsargājamām teritorijām ir jānosaka mērķtiecīgi aizsardzības pasākumi. Ja ir pieejami Natura 2000 apsaimniekošanas plāni, tie var sniegt informāciju par teritorijas aizsardzības mērķiem, teritorijā esošo sugu un dzīvotņu atrašanās vietu un statusu, to apdraudējumiem un aizsardzības pasākumiem, kas vajadzīgi, lai uzlabotu to aizsardzības stāvokli šajā teritorijā. Visu šo informāciju var izmantot iepriekšējas izpētes un pienācīgā novērtējuma laikā.

Natura 2000

Komisijas tīmekļa vietnē, izmantojot Natura 2000 skatītāju un Natura 2000 publisko datubāzi, ir pieejami dati un kartes visām ES Natura 2000 teritorijām: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/data/indexen.htm. Lielākajai daļai dalībvalstu ir arī publiski pieejama informācija par Natura 2000 teritorijām un to iezīmēm jeb elementiem. Arī ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) var palīdzēt izprast saistību starp plāna vai projekta īpašībām un Natura 2000 teritorijas konkrētām iezīmēm.

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

Vairākās valstīs ir pieejami praktiski rīki un informācijas sistēmas, kas palīdz noteikt dažādu projektu un plānu iespējamo ietekmi uz Natura 2000 teritorijām. 6. izcēlumā ir sniegti daži šādu rīku piemēri.

praktiski rīki un informācijas sistēmas

Natura 2000

| 6. izcēlums


  Piemēri informācijas sistēmām, kuras palīdz noteikt dažādu projektu un plānu iespējamo ietekmi uz Natura 2000 teritorijām


  Vācija

  Informāciju, kas ir nepieciešama, lai novērtētu gandrīz visu veidu projektu iespējamo negatīvo ietekmi, nodrošina Federālās dabas aizsardzības aģentūras informācijas sistēma FFH-VP- Info. Tā ietver visaptverošu datubāzi ar informāciju par iespējamiem ietekmes veidiem un sekām konkrētiem dzīvotņu veidiem un sugām; šo informāciju var izmantot iepriekšējas izpētes un pienācīga novērtējuma laikā. Tajā sniegta detalizēta informācija par jutīgumu un ietekmes faktoru iespējamajām sekām gandrīz visām dzīvotnēm un sugām, kuru aizsardzība ir noteikta dabas aizsardzības direktīvās un kuras ir sastopamas Vācijā. Tā ietver arī kontrolsarakstus ikviena ietekmes veida smaguma/nozīmīguma novērtēšanai attiecībā uz dzīvotņu veidiem un sugām.
  Sk. http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp.

  Īrija

  Datu vākšanas atbalstam 1. posmā (iepriekšēja izpēte) un 2. posmā (pienācīgs novērtējums) Īrijā var izmantot lietotni GeoTool. Tā ļauj lietotājam izvēlēties punktus kartē un pēc tam noteiktā attālumā no izvēlētā punkta meklēt ĪADT un ĪAT. Lietotājs var izvēlēties attālumu atkarībā no plāna vai projekta iespējamās ietekmes uz vidi. Informācija par Natura 2000 teritorijām, kuras atrodas izvēlētā rādiusa zonā, ietver sarakstus ar dzīvotnēm un sugām, kuru dēļ teritorijas ir noteiktas par Natura 2000 teritorijām, un saiti uz vietni ar šīs teritorijas aizsardzības mērķiem.
  Sk. https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool.

  Nīderlande

  Nīderlandes valdība ir sagatavojusi rīku, kas ļauj projekta sākumstadijā ātri novērtēt tā iespējamo ietekmi. Tajā aprakstīts katrs procesa solis gadījumā, ja atļaujas saņemšanas procedūra ietver prasību novērtēt ietekmi uz Natura 2000 teritorijām vai aizsargājamajām sugām. Rīks palīdz noteikt iespējamo ietekmi uz atsevišķām sugām un dzīvotņu veidiem un sniedz informāciju par sugu un dzīvotņu viedu jutīgumu attiecībā uz dažādām darbībām.
  Sk. www.natura2000.nl (zem “routeplanner beschermde natuur” un “effectenindicator Natura 2000-gebieden”).

  Beļģija

  Beļģijā ir pieejama interaktīva tiešsaistes lietotne, ko var izmantot pirmās iepriekšējas izpētes laikā un ar ko var novērtēt paskābināšanos un eitrofikāciju, kuru izraisa izgulsnēšanās no gaisa (NOx un NH3 izgulsnēšanās, kas ir saistīta, piemēram, ar intensīvo lauksaimniecību, rūpniecisko siltumapgādi, enerģijas ražošanu un mobilitāti). Tas ir ātras diagnostikas rīks, ar ko apzina iespējamo ietekmi. Ja diagnostikas rezultātā tiek rādīts zaļais signāls, nav gaidāma kaitīga ietekme. Ja rīks uzrāda sarkano signālu, iespējama kaitīga ietekme, kuru nepieciešams analizēt detalizētāk pienācīga novērtējuma laikā.
  Sk. https://www.milieuinfo.be/voortoets/.

  Sīkāka informācija un praktiski rīki, ko var izmantot iepriekšējas izpētes un pienācīga novērtējuma laikā, sniegti šo vadlīniju pielikumā (1.1. iedaļā). |
| --- |

6. izcēlums

6. izcēlums

Piemēri informācijas sistēmām, kuras palīdz noteikt dažādu projektu un plānu iespējamo ietekmi uz Natura 2000 teritorijām

Piemēri informācijas sistēmām, kuras palīdz noteikt dažādu projektu un plānu iespējamo ietekmi uz Natura 2000

Vācija

Vācija

Informāciju, kas ir nepieciešama, lai novērtētu gandrīz visu veidu projektu iespējamo negatīvo ietekmi, nodrošina Federālās dabas aizsardzības aģentūras informācijas sistēma FFH-VP- Info. Tā ietver visaptverošu datubāzi ar informāciju par iespējamiem ietekmes veidiem un sekām konkrētiem dzīvotņu veidiem un sugām; šo informāciju var izmantot iepriekšējas izpētes un pienācīga novērtējuma laikā. Tajā sniegta detalizēta informācija par jutīgumu un ietekmes faktoru iespējamajām sekām gandrīz visām dzīvotnēm un sugām, kuru aizsardzība ir noteikta dabas aizsardzības direktīvās un kuras ir sastopamas Vācijā. Tā ietver arī kontrolsarakstus ikviena ietekmes veida smaguma/nozīmīguma novērtēšanai attiecībā uz dzīvotņu veidiem un sugām.

FFH-VP- Info

Sk. http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp.

Īrija

Īrija

Datu vākšanas atbalstam 1. posmā (iepriekšēja izpēte) un 2. posmā (pienācīgs novērtējums) Īrijā var izmantot lietotni GeoTool. Tā ļauj lietotājam izvēlēties punktus kartē un pēc tam noteiktā attālumā no izvēlētā punkta meklēt ĪADT un ĪAT. Lietotājs var izvēlēties attālumu atkarībā no plāna vai projekta iespējamās ietekmes uz vidi. Informācija par Natura 2000 teritorijām, kuras atrodas izvēlētā rādiusa zonā, ietver sarakstus ar dzīvotnēm un sugām, kuru dēļ teritorijas ir noteiktas par Natura 2000 teritorijām, un saiti uz vietni ar šīs teritorijas aizsardzības mērķiem.

GeoTool

Natura 2000

Natura 2000

Sk. https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool.

Nīderlande

Nīderlande

Nīderlandes valdība ir sagatavojusi rīku, kas ļauj projekta sākumstadijā ātri novērtēt tā iespējamo ietekmi. Tajā aprakstīts katrs procesa solis gadījumā, ja atļaujas saņemšanas procedūra ietver prasību novērtēt ietekmi uz Natura 2000 teritorijām vai aizsargājamajām sugām. Rīks palīdz noteikt iespējamo ietekmi uz atsevišķām sugām un dzīvotņu veidiem un sniedz informāciju par sugu un dzīvotņu viedu jutīgumu attiecībā uz dažādām darbībām.

Natura 2000

Sk. www.natura2000.nl (zem “routeplanner beschermde natuur” un “effectenindicator Natura 2000-gebieden”).

routeplanner beschermde natuur

effectenindicator Natura 2000-gebieden

Beļģija

Beļģija

Beļģijā ir pieejama interaktīva tiešsaistes lietotne, ko var izmantot pirmās iepriekšējas izpētes laikā un ar ko var novērtēt paskābināšanos un eitrofikāciju, kuru izraisa izgulsnēšanās no gaisa (NOx un NH3 izgulsnēšanās, kas ir saistīta, piemēram, ar intensīvo lauksaimniecību, rūpniecisko siltumapgādi, enerģijas ražošanu un mobilitāti). Tas ir ātras diagnostikas rīks, ar ko apzina iespējamo ietekmi. Ja diagnostikas rezultātā tiek rādīts zaļais signāls, nav gaidāma kaitīga ietekme. Ja rīks uzrāda sarkano signālu, iespējama kaitīga ietekme, kuru nepieciešams analizēt detalizētāk pienācīga novērtējuma laikā.

3

Sk. https://www.milieuinfo.be/voortoets/.

Sīkāka informācija un praktiski rīki, ko var izmantot iepriekšējas izpētes un pienācīga novērtējuma laikā, sniegti šo vadlīniju pielikumā (1.1. iedaļā).

Sīkāka informācija un praktiski rīki, ko var izmantot iepriekšējas izpētes un pienācīga novērtējuma laikā, sniegti šo vadlīniju pielikumā (1.1. iedaļā).

3.1.4.   
  Ceturtais apakšposms – novērtē, vai iespējamo būtisko ietekmi uz Natura 2000 teritoriju var izslēgt, ņemot vērā šīs teritorijas aizsardzības mērķus

Ceturtais apakšposms – novērtē, vai iespējamo būtisko ietekmi uz Natura 2000 teritoriju var izslēgt, ņemot vērā šīs teritorijas aizsardzības mērķus

Nākamajā iepriekšējas izpētes apakšposmā novērtē, kāda ir iepriekšējā apakšposmā konstatēto ietekmes veidu rašanās varbūtība un iespējamais būtiskums, ņemot vērā iespējamo kumulatīvo ietekmi kopā ar citiem plāniem vai projektiem.

Būtiskas ietekmes rašanās varbūtības novērtēšana

Būtiskas ietekmes rašanās varbūtības novērtēšana

Šajā gadījumā iespējama būtiska ietekme ir jebkura ietekme, ko plāns vai projekts rada, ko var pamatoti paredzēt un kas negatīvi un būtiski ietekmētu aizsardzības mērķus, kuri ir noteikti Natura 2000 teritorijā sastopamajām dzīvotnēm un sugām, kuru sastopamība ir būtiska. Ietekme var veidoties gan teritorijā, gan ārpus tās veiktu darbību rezultātā, ietekme var veidoties arī kopā ar citiem plāniem vai projektiem.

Natura 2000

Te būtu jāatgādina, ka, ja bez jebkādām pamatotām šaubām nevar izslēgt iespējamu būtisku ietekmi, plānam vai projektam ir jāveic pienācīgs novērtējums saskaņā ar 6. panta 3. punktu (detalizētākai informācijai par iespējamās ietekmes novērtēšanu skatīt b) apakšpunktu 3.2.2. iedaļā).

Seku būtiskums mainīsies atkarībā no tādiem faktoriem kā ietekmes mērogs, veids, pakāpe, ilgums, intensitāte, laiks, varbūtība, kumulatīvā ietekme un attiecīgo dzīvotņu un sugu neaizsargātība.

7. izcēlumā uzskaitīti piemēri rādītājiem, ar ko ietekmes būtiskumu var noteikt kvantitatīvi.

| 7. izcēlums


  Ietekmes būtiskuma rādītāju piemēri








  Ietekmes veids | Būtiskuma rādītājs |
| --- | --- |
| Dzīvotnes platības samazināšanās
  Degradācija | Zaudētās dzīvotnes platība hektāros, zaudētās dzīvotnes procentuālā daļa.
  Platība (absolūtā izteiksmē un procentuāli), kurā ir pasliktinājušies raksturlielumi, kas tika izmantoti, nosakot sugu un dzīvotņu aizsardzības statusu, kā arī katra raksturlieluma degradācijas apmērs. |
| Traucējumi | Traucējuma intensitātes pakāpe, ilgums vai noturība, attālums līdz vairošanās vietām. |
| Sadrumstalošana | Izmaiņas salīdzinājumā ar sākotnējo un vēlamo stāvokli (piemēram, vairāku mazas platības dzīvotņu izveide, nevis vienas lielas dzīvotnes izveide, platība hektāros tai dzīvotnes daļai, kas ir pakļauta malas ietekmei). |
| Netieša ietekme: | Kādā mērā platība ir pakļauta citiem apdraudējumiem (invazīvas svešzemju sugas, cilvēku un dzīvnieku iespiešanās, citi neseni notikumi). |

7. izcēlums

7. izcēlums

Ietekmes būtiskuma rādītāju piemēri

Ietekmes būtiskuma rādītāju piemēri

Ietekmes veids

Ietekmes veids

Būtiskuma rādītājs

Būtiskuma rādītājs

Dzīvotnes platības samazināšanās

Degradācija

Zaudētās dzīvotnes platība hektāros, zaudētās dzīvotnes procentuālā daļa.

Platība (absolūtā izteiksmē un procentuāli), kurā ir pasliktinājušies raksturlielumi, kas tika izmantoti, nosakot sugu un dzīvotņu aizsardzības statusu, kā arī katra raksturlieluma degradācijas apmērs.

Traucējumi

Traucējuma intensitātes pakāpe, ilgums vai noturība, attālums līdz vairošanās vietām.

Sadrumstalošana

Izmaiņas salīdzinājumā ar sākotnējo un vēlamo stāvokli (piemēram, vairāku mazas platības dzīvotņu izveide, nevis vienas lielas dzīvotnes izveide, platība hektāros tai dzīvotnes daļai, kas ir pakļauta malas ietekmei).

Netieša ietekme:

Kādā mērā platība ir pakļauta citiem apdraudējumiem (invazīvas svešzemju sugas, cilvēku un dzīvnieku iespiešanās, citi neseni notikumi).

Nosakot ietekmes būtiskumu, cita starpā var izmantot tādus informācijas avotus kā liecības par līdzīgām darbībām, kas ietekmē teritorijas, kuras ir līdzīgā aizsardzības stāvoklī un kurām ir līdzīgi aizsardzības mērķi un līdzīgi elementi, kuru dēļ teritorija ir noteikta par Natura 2000 teritoriju, un ekspertu atzinumi, kas balstās uz pieejamo informāciju. Tomēr, tā kā katrs gadījums ir atšķirīgs, ir jāņem vērā vietējie apstākļi. Tādēļ katrs gadījums vienmēr jānovērtē atsevišķi.

Natura 2000

Kā tas ir uzsvērts 6. panta vadlīnijās, aspekti, kas ir svarīgi vienā teritorijā, iespējams, nav svarīgi citā teritorijā. Piemēram, nelielai teritorijai, kurā ir reti sastopamas orhidejas dzīvotne, simts kvadrātmetru zudums var būt nozīmīgs, bet lielai stepes teritorijai līdzīgas platības zudums var būt nenozīmīgs, ja tas neietekmē teritorijas aizsardzības mērķu sasniegšanu.

Plānu gadījumā šajā posmā, iespējams, būs grūti novērtēt visu iespējamo ietekmju veidu mērogu un būtiskumu atsevišķām teritorijām, tas būs atkarīgs no plāna detalizācijas pakāpes un no tā, cik detalizēta ir informācija par dažādiem plāna aspektiem un elementiem. Tomēr, neskatoties uz to, ir iespējams novērtēt būtiskas ietekmes uz Natura 2000 teritoriju rašanās varbūtību, piemēram, ņemot vērā plāna vai projekta veidu un tā iespējamo ietekmes zonu.

Natura 2000

varbūtību

Tādēļ plāniem iepriekšēja izpēte jāveic pietiekami piesardzīgi (bez pamatotām šaubām) un ievērojot piesardzības principu tā, lai neizslēgtu elementus vai darbības, kuras varētu ietekmēt Natura 2000 teritoriju, un tādējādi nodrošinātu, ka tās tiek analizētas detalizētāk pienācīga novērtējuma laikā.

Natura 2000

Attiecībā uz ietekmes mazināšanas pasākumu (18) novērtēšanu jānorāda, ka attiecībā uz 6. panta 3. punkta procedūras ieviešanu Tiesa lēma šādi: “lai noteiktu, vai vēlāk ir jāveic atbilstošs plāna vai projekta ietekmes uz attiecīgo teritoriju novērtējums, iepriekšējas izpētes posmā nav jāņem vērā pasākumi, kas ir vērsti uz šī plāna vai šī projekta kaitīgās ietekmes uz šo teritoriju novēršanu vai samazināšanu” (lieta C-323/17).

ietekmes mazināšanas pasākumu

18

Tomēr projektu attīstītāji dažkārt projektus var izstrādāt tā, lai tie jau sākotnēji samazinātu iespējamo ietekmi vai nodrošinātu, ka tādas nav. To var panākt, izmantojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus vai piemērojot preventīvus pasākumus, tostarp normatīvus pasākumus (piemēram, nosakot zonas, kurās aizliegts iekļūt), kuri ir noteikti, piemēram, konkrētai nozarei paredzētos normatīvos aktos, Natura 2000 apsaimniekošanas plānos vai teritoriālajos plānos / zonējumos.

Natura 2000

Pretēji plānā vai projektā noteiktajiem konkrētajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, kurus nedrīkst ņemt vērā iepriekšējas izpētes posmā, šādus vispārējus projekta elementus var ņemt vērā iepriekšējas izpētes posmā. Šādi elementi ir skaidri jānorāda projekta aprakstā. Kā tas ir aprakstīts 3.2.5. iedaļā, konkrētus ietekmes mazināšanas pasākumus, piemēram, zaļo tiltu izveidi, kas ļauj pārvietoties sugām, kuru aizsardzībai attiecīgā teritorija noteikta, apsver tikai pienācīga novērtējuma laikā, it īpaši, ja šos pasākumus nosaka kompetentā iestāde.

Iespējamās kumulatīvās ietekmes novērtēšana kopā ar citiem plāniem un projektiem

Iespējamās kumulatīvās ietekmes novērtēšana kopā ar citiem plāniem un projektiem

Iepriekšējas izpētes laikā plāna vai projekta iespējamās būtiskās ietekmes rašanās varbūtību novērtē atsevišķi vai kopā ar citiem projektiem vai plāniem. Parasti šādas kumulatīvās ietekmes novērtējums iepriekšējas izpētes posmā nav tik detalizēts kā tās novērtējums pienācīga novērtējuma posmā. Taču jebkurā gadījumā ir jāapzina visi citi plāni vai projekti, kas kopā ar novērtējamo plānu vai projektu varētu izraisīt kumulatīvo ietekmi.

atsevišķi vai kopā ar citiem projektiem vai plāniem

kumulatīvās ietekmes

Attiecībā uz nosacījumu “kopā” iepriekšējā izpētē ir jāapzina visi citi plāni un projekti, kas varētu ietekmēt tās pašas Natura 2000 teritorijas, un pēc tam jānovērtē to iespējas radīt būtisku ietekmi kopā ar novērtējamo plānu vai projektu. Ja šī analīze neļauj nonākt pie galīgiem secinājumiem, ir vismaz jāapzina visi citi attiecīgie plāni un projekti, kuri būtu jāanalizē detalizētāk pienācīgā novērtējuma laikā.

Natura 2000

| Kumulatīvās ietekmes novērtēšana iepriekšējas izpētes posmā



  Vairāku seku virkne, kas, atsevišķi ņemtas, ir nelielas, visas kopā var radīt būtisku ietekmi. Novērtējot iespējamo būtisko ietekmi, ir jāizskata arī kombinācija ar citiem plāniem un/vai projektiem, lai attiecīgā plāna vai projekta izvērtēšanā ņemtu vērā kumulatīvo ietekmi.


  Noteikums par kombinētās ietekmes novērtēšanu attiecas uz citiem plāniem vai projektiem, kas jau
  ir pabeigti, ir apstiprināti, bet nav pabeigti, vai ir ierosināti
  (t. i., par kuriem ir iesniegts pieteikums sniegt apstiprinājumu vai dot piekrišanu). Turklāt ir svarīgi norādīt, ka kumulatīvās ietekmes novērtējums
  ietver ne tikai līdzīgus plānus vai projektus
  tajā pašā darbības nozarē. Novērtējumā ir jāņem vērā visi citi plānu vai projektu veidi, kuriem var būt būtiska ietekme kopā ar izvērtējamo plānu vai projektu.


  Līdzīgi novērtējumā jāņem vērā ne tikai kumulatīvā ietekme starp projektiem vai starp plāniem, bet arī
  starp projektiem un plāniem (un otrādi)
  . Piemēram, jauns projekts lielas maģistrāles būvniecībai kādā teritorijā var pats par sevi neietekmēt šo teritoriju, bet, izvērtējot tā ietekmi kopā ar jau apstiprinātu dzīvojamo māju būvniecības plānu tajā pašā teritorijā, kopējā ietekme var būt pietiekami liela, lai uz teritoriju tā būtu negatīva. No otras puses, tāda plāna novērtējums, kuram pašam nav būtiskas ietekmes uz Natura 2000 teritoriju, var mainīties, ja to izvērtē kombinācijā ar ierosinātiem vai apstiprinātiem lieliem attīstības projektiem, kas nav iekļauti šajā plānā.

  Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.5.3. iedaļā. |
| --- |

Kumulatīvās ietekmes novērtēšana iepriekšējas izpētes posmā

Kumulatīvās ietekmes novērtēšana iepriekšējas izpētes posmā

Vairāku seku virkne, kas, atsevišķi ņemtas, ir nelielas, visas kopā var radīt būtisku ietekmi. Novērtējot iespējamo būtisko ietekmi, ir jāizskata arī kombinācija ar citiem plāniem un/vai projektiem, lai attiecīgā plāna vai projekta izvērtēšanā ņemtu vērā kumulatīvo ietekmi.

Vairāku seku virkne, kas, atsevišķi ņemtas, ir nelielas, visas kopā var radīt būtisku ietekmi. Novērtējot iespējamo būtisko ietekmi, ir jāizskata arī kombinācija ar citiem plāniem un/vai projektiem, lai attiecīgā plāna vai projekta izvērtēšanā ņemtu vērā kumulatīvo ietekmi.

Noteikums par kombinētās ietekmes novērtēšanu attiecas uz citiem plāniem vai projektiem, kas jau
  ir pabeigti, ir apstiprināti, bet nav pabeigti, vai ir ierosināti
  (t. i., par kuriem ir iesniegts pieteikums sniegt apstiprinājumu vai dot piekrišanu). Turklāt ir svarīgi norādīt, ka kumulatīvās ietekmes novērtējums
  ietver ne tikai līdzīgus plānus vai projektus
  tajā pašā darbības nozarē. Novērtējumā ir jāņem vērā visi citi plānu vai projektu veidi, kuriem var būt būtiska ietekme kopā ar izvērtējamo plānu vai projektu.

Noteikums par kombinētās ietekmes novērtēšanu attiecas uz citiem plāniem vai projektiem, kas jau

ir pabeigti, ir apstiprināti, bet nav pabeigti, vai ir ierosināti

(t. i., par kuriem ir iesniegts pieteikums sniegt apstiprinājumu vai dot piekrišanu). Turklāt ir svarīgi norādīt, ka kumulatīvās ietekmes novērtējums

ietver ne tikai līdzīgus plānus vai projektus

tajā pašā darbības nozarē. Novērtējumā ir jāņem vērā visi citi plānu vai projektu veidi, kuriem var būt būtiska ietekme kopā ar izvērtējamo plānu vai projektu.

Līdzīgi novērtējumā jāņem vērā ne tikai kumulatīvā ietekme starp projektiem vai starp plāniem, bet arī
  starp projektiem un plāniem (un otrādi)
  . Piemēram, jauns projekts lielas maģistrāles būvniecībai kādā teritorijā var pats par sevi neietekmēt šo teritoriju, bet, izvērtējot tā ietekmi kopā ar jau apstiprinātu dzīvojamo māju būvniecības plānu tajā pašā teritorijā, kopējā ietekme var būt pietiekami liela, lai uz teritoriju tā būtu negatīva. No otras puses, tāda plāna novērtējums, kuram pašam nav būtiskas ietekmes uz Natura 2000 teritoriju, var mainīties, ja to izvērtē kombinācijā ar ierosinātiem vai apstiprinātiem lieliem attīstības projektiem, kas nav iekļauti šajā plānā.

Līdzīgi novērtējumā jāņem vērā ne tikai kumulatīvā ietekme starp projektiem vai starp plāniem, bet arī

starp projektiem un plāniem (un otrādi)

. Piemēram, jauns projekts lielas maģistrāles būvniecībai kādā teritorijā var pats par sevi neietekmēt šo teritoriju, bet, izvērtējot tā ietekmi kopā ar jau apstiprinātu dzīvojamo māju būvniecības plānu tajā pašā teritorijā, kopējā ietekme var būt pietiekami liela, lai uz teritoriju tā būtu negatīva. No otras puses, tāda plāna novērtējums, kuram pašam nav būtiskas ietekmes uz

teritoriju, var mainīties, ja to izvērtē kombinācijā ar ierosinātiem vai apstiprinātiem lieliem attīstības projektiem, kas nav iekļauti šajā plānā.

Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.5.3. iedaļā.

Ne vienmēr būs vienkārši iegūt informāciju par citiem plāniem un projektiem, kuri kopā var radīt kumulatīvu ietekmi uz Natura 2000 teritoriju. Tam ļoti labi kalpo datubāzes un informācijas sistēmas, kas var nodrošināt šādu informāciju par izvēlēto teritoriju, un dažās valstīs tās jau ir pieejamas vai tiek izstrādātas (19). Lai apzinātu iespējamo kumulatīvo ietekmi, var izmantot arī esošās datubāzes, ar kuru palīdzību iedzīvotāji tiek informēti par plānu un projektu stratēģiskajiem vides novērtējumiem (SVN) un ietekmes uz vidi novērtējumiem (IVN) (20).

Natura 2000

19

20

Jebkurā gadījumā būtu jākonsultējas ar (vides vai nozaru) kompetentajām iestādēm, kurām būtu jāvar sniegt informāciju par citiem plāniem/projektiem, kas jāņem vērā iepriekšējas izpētes laikā.

2. tabulā ir apkopoti galvenie apakšposmi kumulatīvās ietekmes uz Natura 2000 teritoriju novērtēšanai.

Natura 2000

2. tabula

2. tabula

Kumulatīvās ietekmes novērtēšana

Kumulatīvās ietekmes novērtēšana

| Novērtēšanas apakšposmi | Veicamā darbība |
| --- | --- |
| Novērtējamās platības ģeogrāfiskās robežas un novērtējuma īstenošanas laika noteikšana | Definēt kumulatīvās ietekmes novērtējuma robežas; jāņem vērā, ka šīs robežas dažādiem ietekmes veidiem var atšķirties (piemēram, ietekme uz ūdens resursiem, troksnis) un ka tās var aptvert arī attālas vietas (ārpus teritorijas). |
| Visu to projektu/plānu apzināšana, kas var darboties kombinācijā | Apzināt visus iespējamos ietekmes cēloņus, ko rada izvērtējamais plāns vai projekts, kā arī visus citus cēloņus apkārtējā vidē un jebkādu citu ietekmi, ko varētu radīt citi ierosinātie plāni vai projekti; plāna vai projekta ieviešanas termiņi un posmi. |
| Ietekmes apzināšana | Apzināt ietekmes veidus (piemēram, troksnis, ūdens resursu samazināšanās, ķīmisko vielu emisija), kas varētu ietekmēt jutīgas teritorijas struktūru un funkcijas. |
| Ietekmes ceļu apzināšana | Apzināt visus iespējamos ietekmes ceļus (21) (piemēram, ar ūdeni, gaisu; ietekmes akumulācija ilgākā laikā vai ģeogrāfiski). Pārbaudīt teritorijas apstākļus, lai noteiktu, vai tās struktūras un funkciju jutīgie aspekti ir pakļauti riskam. |
| Prognoze | Prognozēt apzinātās iespējamās kumulatīvās ietekmes mērogu/pakāpi. |
| Novērtējums | Paskaidrot, vai ir gaidāms, ka iespējamā kumulatīvā ietekme būs būtiska, ņemot vērā informāciju, kas tika iegūta būtiskuma novērtējuma laikā. |

Novērtēšanas apakšposmi

Veicamā darbība

Novērtējamās platības ģeogrāfiskās robežas un novērtējuma īstenošanas laika noteikšana

Definēt kumulatīvās ietekmes novērtējuma robežas; jāņem vērā, ka šīs robežas dažādiem ietekmes veidiem var atšķirties (piemēram, ietekme uz ūdens resursiem, troksnis) un ka tās var aptvert arī attālas vietas (ārpus teritorijas).

Visu to projektu/plānu apzināšana, kas var darboties kombinācijā

Apzināt visus iespējamos ietekmes cēloņus, ko rada izvērtējamais plāns vai projekts, kā arī visus citus cēloņus apkārtējā vidē un jebkādu citu ietekmi, ko varētu radīt citi ierosinātie plāni vai projekti; plāna vai projekta ieviešanas termiņi un posmi.

Ietekmes apzināšana

Apzināt ietekmes veidus (piemēram, troksnis, ūdens resursu samazināšanās, ķīmisko vielu emisija), kas varētu ietekmēt jutīgas teritorijas struktūru un funkcijas.

Ietekmes ceļu apzināšana

Apzināt visus iespējamos ietekmes ceļus (21) (piemēram, ar ūdeni, gaisu; ietekmes akumulācija ilgākā laikā vai ģeogrāfiski). Pārbaudīt teritorijas apstākļus, lai noteiktu, vai tās struktūras un funkciju jutīgie aspekti ir pakļauti riskam.

21

Prognoze

Prognozēt apzinātās iespējamās kumulatīvās ietekmes mērogu/pakāpi.

Novērtējums

Paskaidrot, vai ir gaidāms, ka iespējamā kumulatīvā ietekme būs būtiska, ņemot vērā informāciju, kas tika iegūta būtiskuma novērtējuma laikā.

būtiskuma novērtējuma

Ja teritorijā aizsargājamajai dzīvotnei vai sugai aizsardzības stāvoklis jau ir nelabvēlīgs vai ja tiek pārsniegtas ietekmes kritiskās robežvērtības dzīvotņu vai sugu īpašajiem raksturlielumiem (vai ja teritorija ir pakļauta kumulatīvai ietekmei, kas radīs jebkuru no šīm situācijām), ikviens jauns plāns vai projekts – atsevišķi vai kopā – radīs papildu ietekmi un varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju.

Natura 2000

3.1.5.   
  Secinājumi: uz iepriekšējas izpētes rezultātiem balstīts lēmums

Secinājumi: uz iepriekšējas izpētes rezultātiem balstīts lēmums

Lēmumam par to, vai plāns vai projekts varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju, būs praktiskas un juridiskas sekas. Plānus un projektus, par kuriem bez jebkādām pamatotām šaubām var uzskatīt, ka tiem, visticamāk, nebūs būtiskas ietekmes, var izskatīt, nepiemērojot pārējās 6. panta 3. punktā minētās darbības.

Natura 2000

Gluži tāpat kā pienācīgā novērtējuma gadījumā, arī iepriekšējas izpētes posmu noslēdz ar kompetentās iestādes rakstisku pamatotu lēmumu, tādējādi nodrošinot, ka tiek reģistrēts attiecīgā secinājuma pamatojums. Sagatavojot secinājumus, jāņem vērā arī par Natura 2000 teritorijas apsaimniekošanu atbildīgās struktūras viedoklis.

Natura 2000

Lēmumam ir arī jābūt publiski pieejamam. Lai gan direktīva to skaidri nenosaka, Tiesa ir atzinusi, ka sabiedrības līdzdalība ir nepieciešama arī 6. panta 3. punktā noteiktās iepriekšējas izpētes laikā (spriedums lietā C-243/15, 46.–49. punkts). Turklāt Tiesa ir atzinusi NVO tiesības apstrīdēt iestāžu lēmumus, kas pieņemti par iepriekšēju izpēti (lieta C-243/15, 56.–61. punkts).

Pienācīgs novērtējums būs jāveic pat tad, ja pastāv vien iespēja, ka teritorija tiks pakļauta būtiskai ietekmei; tādēļ šo lēmumu var pieņemt vai nu pēc plāna vai projekta rūpīgas pārbaudes, vai arī pamatojoties uz vienkāršu analīzi gadījumos, kad jau tiek prognozēts, ka varētu būt būtiska ietekme (ņemot vērā plāna vai projekta veidu, apjomu vai mērogu, Natura 2000 teritorijas īpašības vai tādēļ, ka pastāv liela iespēja, ka ietekme veidosies kopā ar citiem plāniem vai projektiem). Tas ļaus pēc iespējas ātri uzsākt pienācīgo novērtējumu.

Natura 2000

Šaubu gadījumā, t. i., ja, balstoties uz pieejamo informāciju, nav iespējams izslēgt plāna vai projekta iespējamu būtisku ietekmi uz Natura 2000 teritoriju vai nu atsevišķi, vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem, plānam vai projektam ir jāveic pienācīgs novērtējums.

Natura 2000

Vēlams, ka lēmumā par iepriekšēju izpēti tiek sniegtas norādes par to, kāds ir pēc iepriekšējas izpētes veicamā pienācīgā novērtējuma apjoms, un par iespējamo būtisko ietekmi, kas tajā būtu jāanalizē. (22) Plāna gadījumā būtu jāiekļauj visas Natura 2000 teritorijas, kuras attiecīgais plāns varētu ietekmēt.

22

Natura 2000

8. izcēlumā sniegts iepriekšējas izpētes analīzes modelis.

| 8. izcēlums


  Iepriekšējas izpētes analīzes modelis

  Plāna vai projekta kopsavilkums un galvenie aspekti, kas varētu radīt ietekmi
  Plāna vai projekta mērķi un tā būtiskākās īpašības / galvenās darbības dažādos posmos (piemēram, būvniecība, ekspluatācija un dezekspluatācija – atkarībā no nepieciešamības).
  Kopsavilkums par Natura 2000 teritorijām un to galvenajiem elementiem
  Dzīvotnes un sugas, kuru dēļ attiecīgās teritorijas noteiktas par Natura 2000 teritorijām, un to aizsardzības mērķi.
  Apraksts par plāna vai projekta atsevišķiem aspektiem, kuri varētu ietekmēt Natura 2000 teritorijas, tostarp:






  — | apjoms un mērogs, |
| --- | --- |

8. izcēlums

8. izcēlums

Iepriekšējas izpētes analīzes modelis

Iepriekšējas izpētes analīzes modelis

Plāna vai projekta kopsavilkums un galvenie aspekti, kas varētu radīt ietekmi

Plāna vai projekta mērķi un tā būtiskākās īpašības / galvenās darbības dažādos posmos (piemēram, būvniecība, ekspluatācija un dezekspluatācija – atkarībā no nepieciešamības).

Kopsavilkums par Natura 2000 teritorijām un to galvenajiem elementiem

Natura 2000

Dzīvotnes un sugas, kuru dēļ attiecīgās teritorijas noteiktas par Natura 2000 teritorijām, un to aizsardzības mērķi.

Natura 2000

Apraksts par plāna vai projekta atsevišķiem aspektiem, kuri varētu ietekmēt Natura 2000 teritorijas, tostarp:

Natura 2000

—

apjoms un mērogs,

| — | attālums līdz Natura 2000 teritorijai, |
| --- | --- |

—

attālums līdz Natura 2000 teritorijai,

Natura 2000

| — | nepieciešamā zemes platība (tieši un netieši), |
| --- | --- |

—

nepieciešamā zemes platība (tieši un netieši),

| — | resursu nepieciešamība (piemēram, ūdens ieguve, augsnes rakšanas darbi / minerālu ieguve), |
| --- | --- |

—

resursu nepieciešamība (piemēram, ūdens ieguve, augsnes rakšanas darbi / minerālu ieguve),

| — | emisija (nosēžoties augsnē, ūdenī vai gaisā), |
| --- | --- |

—

emisija (nosēžoties augsnē, ūdenī vai gaisā),

| — | transporta nepieciešamība, |
| --- | --- |

—

transporta nepieciešamība,

| — | būvniecības, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ilgums un laiks, |
| --- | --- |

—

būvniecības, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ilgums un laiks,

| — | ietekmes faktori (piemēram, troksnis, slāpekļa nosēdumi, duļķainība). |
| --- | --- |

—

ietekmes faktori (piemēram, troksnis, slāpekļa nosēdumi, duļķainība).

Apraksts par iespējamo ietekmi uz Natura 2000 teritorijām, ņemot vērā konkrētos aizsardzības mērķus, kas noteikti elementiem, kuru dēļ teritorijas noteiktas par Natura 2000 teritorijām, tostarp:

Natura 2000

Natura 2000

| — | dzīvotņu platības samazināšanās, degradācija vai sadrumstalošanās, |
| --- | --- |

—

dzīvotņu platības samazināšanās, degradācija vai sadrumstalošanās,

| — | traucējumi sugām, sugu populāciju lieluma un blīvuma samazināšanās, |
| --- | --- |

—

traucējumi sugām, sugu populāciju lieluma un blīvuma samazināšanās,

| — | tādu ekoloģisko funkciju un/vai iezīmju izmaiņas, kuras ir nepieciešamas dzīvotņu un sugu ekoloģiskajām prasībām (piemēram, ūdens daudzums un kvalitāte), |
| --- | --- |

—

tādu ekoloģisko funkciju un/vai iezīmju izmaiņas, kuras ir nepieciešamas dzīvotņu un sugu ekoloģiskajām prasībām (piemēram, ūdens daudzums un kvalitāte),

| — | traucējumi galvenajām savstarpējām saiknēm, kas nosaka teritorijas struktūru un funkcijas. |
| --- | --- |

—

traucējumi galvenajām savstarpējām saiknēm, kas nosaka teritorijas struktūru un funkcijas.

Apraksts par iespējamo ietekmi, kas veidojas kopā ar citiem plāniem vai projektiem:

| — | kumulatīvajā ietekmē apsveramie ietekmes faktori, |
| --- | --- |

—

kumulatīvajā ietekmē apsveramie ietekmes faktori,

| — | to projektu saraksts un apraksts, kuri varētu būt nozīmīgi kumulatīvās ietekmes radīšanā, |
| --- | --- |

—

to projektu saraksts un apraksts, kuri varētu būt nozīmīgi kumulatīvās ietekmes radīšanā,

| — | kumulatīvās ietekmes pakāpes un būtiskuma novērtējums, ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktos aizsardzības mērķus. |
| --- | --- |

—

kumulatīvās ietekmes pakāpes un būtiskuma novērtējums, ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktos aizsardzības mērķus.

Būtiskuma novērtēšanas kritēriji un būtiskuma rādītāji, ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktos aizsardzības mērķus, piemēram:

| — | dzīvotņu zudumi (absolūtā un relatīvā izteiksmē), dzīvotņu struktūras izmaiņas, |
| --- | --- |

—

dzīvotņu zudumi (absolūtā un relatīvā izteiksmē), dzīvotņu struktūras izmaiņas,

| — | sugu populāciju izstumšanas risks, traucējumu mērogs, sugu izplatības areāla, barošanās un patvēruma vietu samazināšanās, izmaiņas labvēlīgos vairošanās apstākļos, |
| --- | --- |

—

sugu populāciju izstumšanas risks, traucējumu mērogs, sugu izplatības areāla, barošanās un patvēruma vietu samazināšanās, izmaiņas labvēlīgos vairošanās apstākļos,

| — | ietekmēto dzīvotņu un sugu nozīmīgums, t. i., to reprezentativitāte un vietējā dažādība, |
| --- | --- |

—

ietekmēto dzīvotņu un sugu nozīmīgums, t. i., to reprezentativitāte un vietējā dažādība,

| — | teritorijas nozīmīgums (piemēram, izplatības areāla robeža noteiktām dzīvotnēm un sugām, kalpo kā pārvietošanās saliņa, nepieciešama ekoloģiskās sasaistes nodrošināšanai), |
| --- | --- |

—

teritorijas nozīmīgums (piemēram, izplatības areāla robeža noteiktām dzīvotnēm un sugām, kalpo kā pārvietošanās saliņa, nepieciešama ekoloģiskās sasaistes nodrošināšanai),

| — | ekoloģisko funkciju traucējumi vai izmaiņas, |
| --- | --- |

—

ekoloģisko funkciju traucējumi vai izmaiņas,

| — | teritorijas galveno ekoloģisko iezīmju izmaiņas (piemēram, ūdens kvalitāte). |
| --- | --- |

—

teritorijas galveno ekoloģisko iezīmju izmaiņas (piemēram, ūdens kvalitāte).

Secinājumi: pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju, apraksts par plāna vai projekta aspektiem vai aspektu kombinācijām, kas varētu izraisīt būtisku ietekmi, un par tiem aspektiem, par kuriem ietekmes raksturs vai mērogs nav zināms.

| Iespējama būtiska ietekme: | ☐ Nē | ☐ Jā vai nav noteikti zināms |
| --- | --- | --- |

Iespējama būtiska ietekme:

☐ Nē

☐ Jā vai nav noteikti zināms

3.2.   Otrais posms: pienācīgs novērtējums

Otrais posms: pienācīgs novērtējums

| Attiecīga [pienācīga] novērtējuma mērķis ir novērtēt plāna vai projekta ietekmi uz teritoriju atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem, ņemot vērā šīs teritorijas saglabāšanas [aizsardzības] mērķus.


  Secinājumiem būtu jāļauj kompetentajām iestādēm pārliecināties par to, vai plāns vai projekts nevēlami neietekmēs attiecīgās teritorijas integritāti [viengabalainību]. Tāpēc attiecīgā [pienācīgā] novērtējumā īpaši jāpievēršas sugām un/vai dzīvotnēm, kuru dēļ ir noteikta Natura 2000 teritorija.

  6. panta vadlīniju 4.6.1. iedaļa. |
| --- |

Attiecīga [pienācīga] novērtējuma mērķis ir novērtēt plāna vai projekta ietekmi uz teritoriju atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem, ņemot vērā šīs teritorijas saglabāšanas [aizsardzības] mērķus.

Attiecīga [pienācīga] novērtējuma mērķis ir novērtēt plāna vai projekta ietekmi uz teritoriju atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem, ņemot vērā šīs teritorijas saglabāšanas [aizsardzības] mērķus.

Secinājumiem būtu jāļauj kompetentajām iestādēm pārliecināties par to, vai plāns vai projekts nevēlami neietekmēs attiecīgās teritorijas integritāti [viengabalainību]. Tāpēc attiecīgā [pienācīgā] novērtējumā īpaši jāpievēršas sugām un/vai dzīvotnēm, kuru dēļ ir noteikta Natura 2000 teritorija.

Secinājumiem būtu jāļauj kompetentajām iestādēm pārliecināties par to, vai plāns vai projekts nevēlami neietekmēs attiecīgās teritorijas integritāti [viengabalainību]. Tāpēc attiecīgā [pienācīgā] novērtējumā īpaši jāpievēršas sugām un/vai dzīvotnēm, kuru dēļ ir noteikta Natura 2000 teritorija.

6. panta vadlīniju 4.6.1. iedaļa.

Pienācīgo novērtējumu veic gan projektiem, gan plāniem. To var saskaņot ar citiem vides novērtējumiem vai iekļaut citos vides novērtējumos, piemēram, projektu ietekmes uz vidi novērtējumos (IVN), plānu un programmu stratēģiskajos vides novērtējumos (SVN) un Ūdens pamatdirektīvas kontekstā veiktajos novērtējumos (sk. 5.2. iedaļu).

Līdzīgi kā IVN un SVN, plāna vai projekta attīstītājs parasti iesniedz pienācīgā novērtējuma ziņojumu pārbaudei kompetentajai iestādei. Ja novērtējumā tiek konstatēta negatīva ietekme vai šādas ietekmes varbūtība, šī posma laikā attīstītājs var piedāvāt ietekmes mazināšanas pasākumus, lai mazinātu ietekmi.

Tad kompetentās iestādes pienākums ir pārliecināties, vai plāns vai projekts neizjauks attiecīgās teritorijas viengabalainību un tādējādi – vai plānu vai projektu var apstiprināt vai nē. Kompetentā iestāde var arī noteikt apstiprināšanas nosacījumus un vajadzības gadījumā pirms tam uzzināt plašas sabiedrības viedokli. Papildu informācija par konsultācijām pienācīgā novērtējuma laikā ir sniegta 3.2.7. iedaļā.

Novērtēšanas process ietver informācijas apkopošanu no dažādām ieinteresētajām personām, tostarp valsts, reģionālajām un vietējām dabas aizsardzības iestādēm, zinātnes ekspertiem un NVO, un šīs informācijas izvērtēšanu. Kompetentā iestāde var izmantot projekta vai plāna attīstītāja iesniegto informāciju arī, lai apspriestos ar iekšējiem un ārējiem ekspertiem un citām ieinteresētajām personām.

Kompetentajai iestādei var nākties arī pieprasīt papildu informāciju, lai nodrošinātu, ka galīgais novērtējums ir pēc iespējas vispusīgāks un objektīvāks. Jāatgādina, ka pienācīgajam novērtējumam ir jābūt pietiekami sīki izstrādātam un pamatotam, lai pierādītu negatīvas ietekmes neesamību, ņemot vērā attiecīgajā jomā pieejamos labākos zinātniskos atzinumus.

neesamību,

Apkopojot jānorāda, ka pienācīgs novērtējums ietver šādas darbības:

| 1) | informācijas apkopošana par plānu vai projektu un par attiecīgajām Natura 2000 teritorijām; |
| --- | --- |

1)

informācijas apkopošana par plānu vai projektu un par attiecīgajām Natura 2000 teritorijām;

Natura 2000

| 2) | plāna vai projekta ietekmes novērtēšana – atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem un projektiem –, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus; |
| --- | --- |

2)

plāna vai projekta ietekmes novērtēšana – atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem un projektiem –, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus;

| 3) | noteikšana, vai plāns vai projekts var izjaukt teritorijas viengabalainību; |
| --- | --- |

3)

noteikšana, vai plāns vai projekts var izjaukt teritorijas viengabalainību;

| 4) | ietekmes mazināšanas pasākumu (tostarp to uzraudzības) apsvēršana. |
| --- | --- |

4)

ietekmes mazināšanas pasākumu (tostarp to uzraudzības) apsvēršana.

Šīs darbības var nākties īstenot iteratīvi, dažas no tām pārskatot, ja to prasa nākamajās darbībās iegūtie rezultāti. Katra darbība ir aprakstīta turpmākajās iedaļās. Citi jautājumi, piemēram, sabiedriskā apspriešana un pienācīgā novērtējuma kvalitātes nodrošināšana, aplūkoti šīs nodaļas beigās.

3.2.1.   
  Pirmais apakšposms – informācijas apkopošana par projektu un par attiecīgajām Natura 2000 teritorijām

Pirmais apakšposms – informācijas apkopošana par projektu un par attiecīgajām Natura 2000 teritorijām

Pienācīgajam novērtējumam nepieciešamā informācija ietver to Natura 2000 teritoriju aprakstu, kuras varētu tikt ietekmētas, sugas un dzīvotnes, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska (sauktas arī par elementiem, kuru dēļ teritorija ir noteikta par Natura 2000 teritoriju), to aizsardzības mērķus, kā arī plāna vai projekta aprakstu un aprakstu par plāna vai projekta iespējamo ietekmi uz teritorijas aizsardzības mērķiem. Iespējams, ka daļa no šīs informācijas jau tika apkopota iepriekšējas izpētes posmā, bet parasti pienācīgajam novērtējumam ir nepieciešama detalizētāka informācija.

Natura 2000

Natura 2000

Saskaņā ar IVN direktīvas 5. panta 2. punktu un SVN direktīvas 5. panta 4. punktu pēc attīstītāja pieprasījuma kompetentā iestāde nosaka ietekmes uz vidi novērtējumā iekļaujamās informācijas apjomu jeb ietekmes uz vidi novērtējuma tvērumu (tvēruma noteikšana). Tvērumu nosaka, lai apzinātu tos elementus, kuri būtu jāiekļauj vides novērtējuma ziņojumā, ko sagatavo attīstītājs un ko iesniedz kompetentajai iestādei. Tvērums jānosaka jo īpaši, lai palīdzētu apzināt vissvarīgākos analizējamos jautājumus, tā, lai tie tiktu aplūkoti detalizētāk. (23)

(tvēruma noteikšana)

23

Tvēruma noteikšana būs atkarīga no plāna vai projekta un attiecīgajām teritorijām. Taču parasti tā ietver teritorijas aprakstu, plāna vai projekta aprakstu un plāna vai projekta iespējamās ietekmes uz teritoriju noteikšanu, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus. Neatkarīgi no tā, vai pienācīgais novērtējums tiek vai netiek iekļauts IVN/SVN, nosakot tvērumu, ir jānorāda teritorijas bāzes apstākļi jeb atsauces stāvoklis (t. i., stāvoklis, kādā ir aizsargājamās dzīvotnes un sugas, kuru sastopamība attiecīgajā teritorijā ir būtiska, konkrētajai teritorijai noteiktie aizsardzības mērķi, kā arī citi elementi, kas nosaka tās viengabalainību, un teritorijas nozīmīgums, ņemot vērā Natura 2000 tīkla vienotību), kas būs jāapzina un jāanalizē pienācīgā novērtējuma laikā, analīzei nepieciešamā detalizācijas pakāpe, metodes, kritēriji būtiskuma noteikšanai, ietekmes mazināšanas pasākumu veidi, apsveramie alternatīvie risinājumi utt.

Natura 2000

| IVN direktīvas (Direktīva 2011/92/ES, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES) 5. panta 2. punkts


  Ja attīstītājs to pieprasa, kompetentā iestāde, ņemot vērā attīstītāja sniegto informāciju, jo īpaši par projekta specifiskajām īpašībām, tostarp par tā atrašanās vietu un tehnisko raksturojumu, un tā iespējamo ietekmi uz vidi, sniedz atzinumu par tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas attīstītājam jāiekļauj ietekmes uz vidi ziņojumā saskaņā ar šā panta 1. punktu. Kompetentā iestāde pirms atzinuma sniegšanas apspriežas ar 6. panta 1. punktā minētajām iestādēm.


  Dalībvalstis var arī pieprasīt, lai kompetentās iestādes sniedz atzinumu, kā minēts pirmajā daļā, neatkarīgi no tā, vai attīstītājs to pieprasa.


  SVN direktīvas (Direktīva 2001/42/EK) 5. panta 4. punkts


  Pieņemot lēmumu par vides pārskatā iekļaujamās informācijas detalizācijas apjomu un pakāpi, apspriežas ar 6. panta 3. punktā minētajām iestādēm. |
| --- |

IVN direktīvas (Direktīva 2011/92/ES, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES) 5. panta 2. punkts

IVN direktīvas (Direktīva 2011/92/ES, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES) 5. panta 2. punkts

Ja attīstītājs to pieprasa, kompetentā iestāde, ņemot vērā attīstītāja sniegto informāciju, jo īpaši par projekta specifiskajām īpašībām, tostarp par tā atrašanās vietu un tehnisko raksturojumu, un tā iespējamo ietekmi uz vidi, sniedz atzinumu par tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas attīstītājam jāiekļauj ietekmes uz vidi ziņojumā saskaņā ar šā panta 1. punktu. Kompetentā iestāde pirms atzinuma sniegšanas apspriežas ar 6. panta 1. punktā minētajām iestādēm.

Ja attīstītājs to pieprasa, kompetentā iestāde, ņemot vērā attīstītāja sniegto informāciju, jo īpaši par projekta specifiskajām īpašībām, tostarp par tā atrašanās vietu un tehnisko raksturojumu, un tā iespējamo ietekmi uz vidi, sniedz atzinumu par tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas attīstītājam jāiekļauj ietekmes uz vidi ziņojumā saskaņā ar šā panta 1. punktu. Kompetentā iestāde pirms atzinuma sniegšanas apspriežas ar 6. panta 1. punktā minētajām iestādēm.

Dalībvalstis var arī pieprasīt, lai kompetentās iestādes sniedz atzinumu, kā minēts pirmajā daļā, neatkarīgi no tā, vai attīstītājs to pieprasa.

Dalībvalstis var arī pieprasīt, lai kompetentās iestādes sniedz atzinumu, kā minēts pirmajā daļā, neatkarīgi no tā, vai attīstītājs to pieprasa.

SVN direktīvas (Direktīva 2001/42/EK) 5. panta 4. punkts

SVN direktīvas (Direktīva 2001/42/EK) 5. panta 4. punkts

Pieņemot lēmumu par vides pārskatā iekļaujamās informācijas detalizācijas apjomu un pakāpi, apspriežas ar 6. panta 3. punktā minētajām iestādēm.

Pieņemot lēmumu par vides pārskatā iekļaujamās informācijas detalizācijas apjomu un pakāpi, apspriežas ar 6. panta 3. punktā minētajām iestādēm.

Datu apkopošanas, apsekojumu un pētījumu mērogs un detalizācijas pakāpe būs atkarīga no projekta un no ietekmētās(-ajām) teritorijas(-ām). Tādēļ katrā konkrētajā gadījumā jāpieņem situācijai piemērotākais lēmums. To varētu ietekmēt, piemēram, projekta un teritorijas sarežģītība, kā arī teritorijas nozīmīgums sugām un dzīvotnēm, kuru aizsardzībai tā ir noteikta. To ietekmēs arī informācija, kas jau ir pieejama par teritoriju, sugām un dzīvotnēm, kuru sastopamība tajā ir būtiska, kā arī informācija no iepriekš veiktiem novērtējumiem utt.

Saskaņota un augstas kvalitātes ģeogrāfiskā informācija parasti atvieglo attīstītāju, iestāžu un ieinteresēto personu darbu, un tā ir īpaši svarīga pārrobežu projektiem un attiecībā uz pārrobežu ietekmi. Piemēram, ja projekts ietekmē pārrobežu upju baseinu vai ja iekārta varētu radīt pārrobežu piesārņojumu, jānodrošina, ka šādas ietekmes noteikšanai, novērtēšanai un mazināšanai tiek izmantoti vienoti standarti. Piemēram, ES INSPIRE direktīva (ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā) paredz nodrošināt piekļuvi šādiem vienotiem datiem un to izmantošanu (24).

24

3. tabulā sniegts orientējošs kontrolsaraksts par pienācīgajā novērtējumā iekļaujamo atsauces informāciju, un 4. tabula sniedz piemēru par to, kāda informācija būtu jāapkopo, novērtējot plānu un projektu ietekmi uz Natura 2000.

Natura 2000

3. tabula

3. tabula

Orientējošs kontrolsaraksts par pienācīgajā novērtējumā iekļaujamo atsauces informāciju

Orientējošs kontrolsaraksts par pienācīgajā novērtējumā iekļaujamo atsauces informāciju

| Atsauces informācija par Natura 2000 teritorijām un to elementiem | Informācijas avoti | Kur informācija ir pieejama |
| --- | --- | --- |
| Natura 2000 teritoriju aizsardzības mērķi.
  Teritorijām noteiktie aizsardzības pasākumi.
  Zemes izmantošana, teritorijās aizliegtās un atļautās darbības.
  Teritorijās apzinātie galvenie apdraudējumi un slodze.

  Natura 2000 teritoriju kartes (kurās norādītas teritoriju robežas un attiecīgo elementu atrašanās vietas). | Natura 2000 datu standartveidlapas
  Likumdošanas akti, ar ko noteikta ĪADT vai ĪAT
  Apsaimniekošanas plāni vai citi ar teritorijas apsaimniekošanu saistīti dokumenti/instrumenti (noteikumi, līgumi, vienošanās) | Valsts vai reģionāla mēroga tiešsaistes portāli
  Oficiālie vēstneši
  Dabas aizsardzības iestādes/aģentūras

  Natura 2000 skatītājs (25)


  Natura 2000 datubāze (26)

  Nacionālās datubāzes |
| Teritorijā sastopamo dzīvotņu veidi un sugas un to stāvoklis: aizsardzības pakāpe, reprezentativitāte utt.
  Teritoriju nozīmīgums tajā sastopamajām dzīvotnēm un sugām.
  Svarīgākās ekoloģiskās prasības, dzīvotņu veidu un sugu neaizsargātība un jutīgums. | Natura 2000 datu standartveidlapas
  Teritoriju apsaimniekošanas plāni
  Teritoriju noteikšanas akti
  Valsts/reģionāla/vietēja mēroga ar likumu noteiktie dabas aizsardzības plāni un politika
  Sugu un dzīvotņu aizsardzības rīcības plāni
  Aktuālās un vēsturiskās kartes, apsekojumi
  Ekspertu sniegta informācija | Valsts vai reģionāla mēroga tiešsaistes portāli

  Natura 2000 skatītājs

  Natura 2000 datubāze
  Nacionālās datubāzes
  Kompetentās iestādes
  Pieejamā literatūra
  Zinātniskās iestādes |
| Dzīvotņu un sugu aizsardzības statuss, tendences, to galvenie apdraudējumi un slodze (attiecīgajā bioģeogrāfiskajā reģionā un valsts mērogā). | Saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu un Putnu direktīvas 12. pantu sagatavotie valsts ziņojumi par aizsardzības statusu. | Tiešsaistes ziņojumi (27) |
| Atsauces informācija par projektu/plānu | Informācijas avoti | Kur informācija ir pieejama |
| Plāna vai projekta pilnīgs raksturojums: kopējā platība, ko projekts ietekmē, projekta darbības, emisija, dabas resursu izmantošana, posmi, ieviešanas laika grafiks utt.
  Plāna vai projekta saistība ar Natura 2000 teritoriju (piemēram, attālums vai ietekmes ceļi). | Plāna vai projekta dokumentācija (rasējumi, kartes utt.)
  Kartes, ĢIS | Projekta/plāna virzītājs

  Natura 2000 skatītājs |
| Citu (ieviestu, apstiprinātu vai ierosinātu) tādu plānu vai projektu raksturojums, kuri kopā ar novērtējamo projektu varētu radīt kombinētu vai kumulatīvu ietekmi uz Natura 2000 teritorijām. | Datubāzes, piemēram, ar SVN/IVN, plānu/projektu pienācīgajiem novērtējumiem, reģionālajiem vai pašvaldību plāniem, plānošanas pieteikumi vietējām pašvaldībām | Kompetentās iestādes
  Tiešsaistes platformas |
| Informācija par pārējiem novērtējumiem, kas ir nepieciešami, lai projekts saņemtu piekrišanu vai lai plānu apstiprinātu. | Valsts tiesību akti | Kompetentās iestādes
  Oficiālie vēstneši |
| Organizācijas, kas piedalās vai uz ko attiecas plāna vai projekta nozare/darbība. | Nozares organizācijas/asociācijas | Projekta/plāna attīstītājs
  Kompetentās iestādes |
| Līdzīgu plānu vai projektu novērtējumi. | IVN un SVN ziņojumi, pienācīgā novērtējuma ziņojumi un citas dokumentētas liecības par agrāk novērtētiem līdzīgiem plāniem vai projektiem | Oficiālie vēstneši
  Kompetentās iestādes, attiecīgās aģentūras un citas struktūras |

Atsauces informācija par Natura 2000 teritorijām un to elementiem

Atsauces informācija par

teritorijām un to elementiem

Informācijas avoti

Kur informācija ir pieejama

Natura 2000 teritoriju aizsardzības mērķi.

Natura 2000

Teritorijām noteiktie aizsardzības pasākumi.

Zemes izmantošana, teritorijās aizliegtās un atļautās darbības.

Teritorijās apzinātie galvenie apdraudējumi un slodze.

Natura 2000 teritoriju kartes (kurās norādītas teritoriju robežas un attiecīgo elementu atrašanās vietas).

Natura 2000

Natura 2000 datu standartveidlapas

Natura 2000

Likumdošanas akti, ar ko noteikta ĪADT vai ĪAT

Apsaimniekošanas plāni vai citi ar teritorijas apsaimniekošanu saistīti dokumenti/instrumenti (noteikumi, līgumi, vienošanās)

Valsts vai reģionāla mēroga tiešsaistes portāli

Oficiālie vēstneši

Dabas aizsardzības iestādes/aģentūras

Natura 2000 skatītājs (25)

Natura 2000

25

Natura 2000 datubāze (26)

Natura 2000

26

Nacionālās datubāzes

Teritorijā sastopamo dzīvotņu veidi un sugas un to stāvoklis: aizsardzības pakāpe, reprezentativitāte utt.

Teritoriju nozīmīgums tajā sastopamajām dzīvotnēm un sugām.

Svarīgākās ekoloģiskās prasības, dzīvotņu veidu un sugu neaizsargātība un jutīgums.

Natura 2000 datu standartveidlapas

Natura 2000

Teritoriju apsaimniekošanas plāni

Teritoriju noteikšanas akti

Valsts/reģionāla/vietēja mēroga ar likumu noteiktie dabas aizsardzības plāni un politika

Sugu un dzīvotņu aizsardzības rīcības plāni

Aktuālās un vēsturiskās kartes, apsekojumi

Ekspertu sniegta informācija

Valsts vai reģionāla mēroga tiešsaistes portāli

Natura 2000 skatītājs

Natura 2000

Natura 2000 datubāze

Natura 2000

Nacionālās datubāzes

Kompetentās iestādes

Pieejamā literatūra

Zinātniskās iestādes

Dzīvotņu un sugu aizsardzības statuss, tendences, to galvenie apdraudējumi un slodze (attiecīgajā bioģeogrāfiskajā reģionā un valsts mērogā).

Saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu un Putnu direktīvas 12. pantu sagatavotie valsts ziņojumi par aizsardzības statusu.

Tiešsaistes ziņojumi (27)

27

Atsauces informācija par projektu/plānu

Informācijas avoti

Kur informācija ir pieejama

Plāna vai projekta pilnīgs raksturojums: kopējā platība, ko projekts ietekmē, projekta darbības, emisija, dabas resursu izmantošana, posmi, ieviešanas laika grafiks utt.

Plāna vai projekta saistība ar Natura 2000 teritoriju (piemēram, attālums vai ietekmes ceļi).

Natura 2000

Plāna vai projekta dokumentācija (rasējumi, kartes utt.)

Kartes, ĢIS

Projekta/plāna virzītājs

Natura 2000 skatītājs

Natura 2000

Citu (ieviestu, apstiprinātu vai ierosinātu) tādu plānu vai projektu raksturojums, kuri kopā ar novērtējamo projektu varētu radīt kombinētu vai kumulatīvu ietekmi uz Natura 2000 teritorijām.

Natura 2000

Datubāzes, piemēram, ar SVN/IVN, plānu/projektu pienācīgajiem novērtējumiem, reģionālajiem vai pašvaldību plāniem, plānošanas pieteikumi vietējām pašvaldībām

Kompetentās iestādes

Tiešsaistes platformas

Informācija par pārējiem novērtējumiem, kas ir nepieciešami, lai projekts saņemtu piekrišanu vai lai plānu apstiprinātu.

Valsts tiesību akti

Kompetentās iestādes

Oficiālie vēstneši

Organizācijas, kas piedalās vai uz ko attiecas plāna vai projekta nozare/darbība.

Nozares organizācijas/asociācijas

Projekta/plāna attīstītājs

Kompetentās iestādes

Līdzīgu plānu vai projektu novērtējumi.

IVN un SVN ziņojumi, pienācīgā novērtējuma ziņojumi un citas dokumentētas liecības par agrāk novērtētiem līdzīgiem plāniem vai projektiem

Oficiālie vēstneši

Kompetentās iestādes, attiecīgās aģentūras un citas struktūras

4. tabula

4. tabula

Informācija, kas jāapkopo, novērtējot plānu un projektu ietekmi uz Natura 2000 teritorijām (vadlīnijas Spānijā)

Informācija, kas jāapkopo, novērtējot plānu un projektu ietekmi uz Natura 2000

| Elementi | Mērogs | Apkopojamā informācija |
| --- | --- | --- |
| Natura 2000 teritorijas | Dzīvotne | Vispārīgi | — | Kods, nosaukums, prioritātes raksturojums, |

Elementi

Mērogs

Apkopojamā informācija

Natura 2000 teritorijas

Natura 2000

Dzīvotne

Dzīvotne

Vispārīgi

—

Kods, nosaukums, prioritātes raksturojums,

| — | raksturīgās sugas, |
| --- | --- |

—

raksturīgās sugas,

| — | struktūras un funkciju attiecīgie rādītāji un ekoloģiskās prasības. |
| --- | --- |

—

struktūras un funkciju attiecīgie rādītāji un ekoloģiskās prasības.

Bioģeogrāfiskais reģions (valsts mērogs)

| — | Dzīvotnes aizsardzības statuss bioģeogrāfiskajā reģionā (valsts mērogs), |
| --- | --- |

—

Dzīvotnes aizsardzības statuss bioģeogrāfiskajā reģionā (valsts mērogs),

| — | teritorijas nozīmīgums un loma dzīvotnes aizsardzībā. |
| --- | --- |

—

teritorijas nozīmīgums un loma dzīvotnes aizsardzībā.

Natura 2000 teritorija

Natura 2000

| — | Teritorijā sastopamās dzīvotnes aizsardzības pakāpe un reprezentativitāte, |
| --- | --- |

—

Teritorijā sastopamās dzīvotnes aizsardzības pakāpe un reprezentativitāte,

| — | teritorijā sastopamajai dzīvotnei noteiktais aizsardzības mērķis, |
| --- | --- |

—

teritorijā sastopamajai dzīvotnei noteiktais aizsardzības mērķis,

| — | dzīvotnes izplatība teritorijā (tostarp arī karte), dzīvotnes platības procentuālā daļa (valsts/reģionālā mērogā), |
| --- | --- |

—

dzīvotnes izplatība teritorijā (tostarp arī karte), dzīvotnes platības procentuālā daļa (valsts/reģionālā mērogā),

| — | slodze, apdraudējumi un ietekme, kam ir pakļauta teritorijā sastopamā dzīvotne, |
| --- | --- |

—

slodze, apdraudējumi un ietekme, kam ir pakļauta teritorijā sastopamā dzīvotne,

| — | neaizsargātība attiecībā uz projekta iespējamo ietekmi. |
| --- | --- |

—

neaizsargātība attiecībā uz projekta iespējamo ietekmi.

Suga

Suga

Vispārīgi

| — | Kods, nosaukums, prioritātes raksturojums, aizsardzības statuss reģionā/valstī, |
| --- | --- |

—

Kods, nosaukums, prioritātes raksturojums, aizsardzības statuss reģionā/valstī,

| — | ekoloģiskās prasības un sugas populācijas dinamiku ietekmējošie faktori. |
| --- | --- |

—

ekoloģiskās prasības un sugas populācijas dinamiku ietekmējošie faktori.

Bioģeogrāfiskais reģions (valsts mērogs)

| — | Sugas aizsardzības statuss bioģeogrāfiskajā reģionā (valsts mērogs), |
| --- | --- |

—

Sugas aizsardzības statuss bioģeogrāfiskajā reģionā (valsts mērogs),

| — | teritorijas nozīmīgums un loma sugas aizsardzībā. |
| --- | --- |

—

teritorijas nozīmīgums un loma sugas aizsardzībā.

Natura 2000 teritorija

Natura 2000

| — | Teritorijā sastopamās sugas aizsardzības stāvoklis, |
| --- | --- |

—

Teritorijā sastopamās sugas aizsardzības stāvoklis,

| — | teritorijā sastopamajai sugai noteiktais aizsardzības mērķis, |
| --- | --- |

—

teritorijā sastopamajai sugai noteiktais aizsardzības mērķis,

| — | sugas izplatība teritorijā un teritorijas izmantošana (tostarp arī norādot kartē), |
| --- | --- |

—

sugas izplatība teritorijā un teritorijas izmantošana (tostarp arī norādot kartē),

| — | teritorijā sastopamās populācijas un tendences; populācijas procentuālā daļa, salīdzinot ar visu valsti/reģionu, |
| --- | --- |

—

teritorijā sastopamās populācijas un tendences; populācijas procentuālā daļa, salīdzinot ar visu valsti/reģionu,

| — | pastāvošā slodze un apdraudējumi, kam ir pakļauta teritorijā sastopamā suga, |
| --- | --- |

—

pastāvošā slodze un apdraudējumi, kam ir pakļauta teritorijā sastopamā suga,

| — | sugas neaizsargātība pret iespējamo ietekmi (piemēram, jutīgums attiecībā pret traucējumiem). |
| --- | --- |

—

sugas neaizsargātība pret iespējamo ietekmi (piemēram, jutīgums attiecībā pret traucējumiem).

Natura 2000 tīkla vienotībai būtiskās ainavas iezīmes

Natura 2000

Bioģeogrāfiskais reģions (valsts mērogs)

| — | Veids (ekoloģiskais koridors, pārvietošanās saliņa utt.), |
| --- | --- |

—

Veids (ekoloģiskais koridors, pārvietošanās saliņa utt.),

| — | ekoloģiski saistītās Natura 2000 teritorijas vai citas teritorijas vai sasaiste ar tām (tostarp arī norādot kartē), |
| --- | --- |

—

ekoloģiski saistītās Natura 2000 teritorijas vai citas teritorijas vai sasaiste ar tām (tostarp arī norādot kartē),

Natura 2000

| — | sugas (vai dzīvotnes), kam tas ir nepieciešams, un nozīmīgums to aizsardzībā, |
| --- | --- |

—

sugas (vai dzīvotnes), kam tas ir nepieciešams, un nozīmīgums to aizsardzībā,

| — | slodze, apdraudējumi un ietekme, kam attiecīgā iezīme ir pakļauta, |
| --- | --- |

—

slodze, apdraudējumi un ietekme, kam attiecīgā iezīme ir pakļauta,

| — | neaizsargātība attiecībā uz projektu un iespējamā ietekme. |
| --- | --- |

—

neaizsargātība attiecībā uz projektu un iespējamā ietekme.

Pārņemts no: Ieteikumi par informāciju, kas būtu jāiekļauj valsts administrācijas IVN dokumentos Spānijā, lai pienācīgajā novērtējumā novērtētu projektu ietekmi uz Natura 2000 tīklu (Lauksaimniecības, zivsaimniecības, pārtikas un vides ministrija, 2018. gads). Pieejams vietnē https://www.miteco.gob.es/es/calidad-y-evaluacion-ambiental/temas/evaluacion-ambiental/guias-directrices/.

Pārņemts no:

Natura 2000

3.2.2.   
  Otrais apakšposms – plāna vai projekta ietekmes novērtēšana – atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem un projektiem –, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus

Otrais apakšposms – plāna vai projekta ietekmes novērtēšana – atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem un projektiem –, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus

| Pienācīgajā novērtējumā būtu jāiekļauj arī visi plāna vai projekta iespējamās ietekmes veidi, kas var būt būtiski teritorijai, ņemot vērā kumulatīvo un cita veida ietekmi, kura var rasties novērtējamā plāna vai projekta īstenošanas rezultātā kombinācijā ar citiem plāniem vai projektiem.

  (6. panta vadlīniju 4.6.2. iedaļa) |
| --- |

Pienācīgajā novērtējumā būtu jāiekļauj arī visi plāna vai projekta iespējamās ietekmes veidi, kas var būt būtiski teritorijai, ņemot vērā kumulatīvo un cita veida ietekmi, kura var rasties novērtējamā plāna vai projekta īstenošanas rezultātā kombinācijā ar citiem plāniem vai projektiem.

Pienācīgajā novērtējumā būtu jāiekļauj arī visi plāna vai projekta iespējamās ietekmes veidi, kas var būt būtiski teritorijai, ņemot vērā kumulatīvo un cita veida ietekmi, kura var rasties novērtējamā plāna vai projekta īstenošanas rezultātā kombinācijā ar citiem plāniem vai projektiem.

(6. panta vadlīniju 4.6.2. iedaļa)

Jānodrošina, ka pienācīgajā novērtējumā tiek pilnībā analizēti visi struktūras un funkciju elementi, kas veicina teritorijas viengabalainību, un tas ir jānodrošina, gan nosakot atsauces stāvokli, gan visos pārējos posmos, kuri ļauj noteikt iespējamo ietekmi, ietekmes mazināšanas pasākumus un jebkura veida atlikušo ietekmi pēc ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanas.

2. apakšposmā paredzētas šādas darbības:

| — | aizsardzības mērķus apzināšana Natura 2000 teritorijām, kuras ietekmē plāns vai projekts, |
| --- | --- |

—

aizsardzības mērķus apzināšana Natura 2000 teritorijām, kuras ietekmē plāns vai projekts,

Natura 2000

| — | plāna vai projekta ietekmes apzināšana un novērtēšana, ņemot vērā teritoriju aizsardzības mērķus, |
| --- | --- |

—

plāna vai projekta ietekmes apzināšana un novērtēšana, ņemot vērā teritoriju aizsardzības mērķus,

| — | kopā ar citiem plāniem un projektiem radītās kumulatīvās ietekmes novērtēšana. |
| --- | --- |

—

kopā ar citiem plāniem un projektiem radītās kumulatīvās ietekmes novērtēšana.

a)   
  Aizsardzības mērķus apzināšana Natura 2000 teritorijām, kuras ietekmē plāns vai projekts

Aizsardzības mērķus apzināšana Natura 2000 teritorijām, kuras ietekmē plāns vai projekts

Ar pienācīgo novērtējumu ir jānovērtē plāna vai projekta ietekme, ņemot vērā aizsardzības mērķus, kas noteikti Natura 2000 teritorijās sastopamajām aizsargājamajām dzīvotnēm un sugām.

Natura 2000

Kompetentajai iestādei jānosaka aizsardzības mērķi katrai teritorijai. Mērķi ir jānosaka visām Kopienā nozīmīgām sugām un dzīvotņu veidiem saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu un visām putnu sugām, kuras ir iekļautas Putnu direktīvas I pielikumā, ja minēto sugu sastopamība Natura 2000 teritorijā ir būtiska, kā arī ja tās ir regulāri sastopamas migrējošo putnu sugas.

Natura 2000

| Teritorijas līmeņa saglabāšanas [aizsardzības] mērķi ir specifisku mērķu kopums, kas jāsasniedz teritorijā, lai garantētu, ka šī teritorija labākajā iespējamajā veidā dod ieguldījumu LSS [labvēlīga aizsardzības statusa jeb LAS] nodrošināšanā atbilstošā līmenī (ņemot vērā attiecīgo sugu vai dzīvotņu veidu dabisko izplatības areālu).

  Ar teritorijas līmeņa saglabāšanas [aizsardzības] mērķiem jādefinē teritorijā sastopamo sugu un dzīvotņu veidu vēlamais saglabāšanās [aizsardzības] stāvoklis, lai maksimāli palielinātu šīs teritorijas devumu LSS [LAS] sasniegšanā attiecīgajā līmenī. Tos dažkārt definē kā mērķrādītājus, kas jāsasniedz noteiktā laika posmā. Šie mērķrādītāji jānosaka atkarībā no katras teritorijā sastopamās sugas un dzīvotnes veida saglabāšanās [aizsardzības] statusa novērtējuma datu standartveidlapā DSV.
  Detalizētāka informācija sniegta 6. panta vadlīniju 2.3.1. iedaļā un Komisijas informatīvajā paziņojumā par aizsardzības mērķu noteikšanu (pieejams tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm). |
| --- |

Teritorijas līmeņa saglabāšanas [aizsardzības] mērķi ir specifisku mērķu kopums, kas jāsasniedz teritorijā, lai garantētu, ka šī teritorija labākajā iespējamajā veidā dod ieguldījumu LSS [labvēlīga aizsardzības statusa jeb LAS] nodrošināšanā atbilstošā līmenī (ņemot vērā attiecīgo sugu vai dzīvotņu veidu dabisko izplatības areālu).

Teritorijas līmeņa saglabāšanas [aizsardzības] mērķi ir specifisku mērķu kopums, kas jāsasniedz teritorijā, lai garantētu, ka šī teritorija labākajā iespējamajā veidā dod ieguldījumu LSS [labvēlīga aizsardzības statusa jeb LAS] nodrošināšanā atbilstošā līmenī (ņemot vērā attiecīgo sugu vai dzīvotņu veidu dabisko izplatības areālu).

Ar teritorijas līmeņa saglabāšanas [aizsardzības] mērķiem jādefinē teritorijā sastopamo sugu un dzīvotņu veidu vēlamais saglabāšanās [aizsardzības] stāvoklis, lai maksimāli palielinātu šīs teritorijas devumu LSS [LAS] sasniegšanā attiecīgajā līmenī. Tos dažkārt definē kā mērķrādītājus, kas jāsasniedz noteiktā laika posmā. Šie mērķrādītāji jānosaka atkarībā no katras teritorijā sastopamās sugas un dzīvotnes veida saglabāšanās [aizsardzības] statusa novērtējuma datu standartveidlapā DSV.

Detalizētāka informācija sniegta 6. panta vadlīniju 2.3.1. iedaļā un Komisijas informatīvajā paziņojumā par aizsardzības mērķu noteikšanu (pieejams tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

Natura 2000 teritorijas aizsardzības mērķus parasti nosaka apsaimniekošanas plānos vai atbilstošos apsaimniekošanas instrumentos, vai citos par teritoriju publicētos dokumentos (piemēram, noteikšanas aktos, kas publicēti oficiālos vēstnešos). Aizsardzības mērķiem ir arī jābūt publiski pieejamiem.

Natura 2000

Katram teritorijā sastopamajam dzīvotņu veidam un katrai sugai noteiktajiem aizsardzības mērķiem ir jābūt saistītiem ar to ekoloģiskajām prasībām, un tie ir jānosaka saistībā ar parametriem, kas tiek izmantoti, nosakot to aizsardzības stāvokli teritorijā (piemēram, platība, struktūra un funkcijas, populācijas). Tiem ir jākonkretizē mērķrādītāji, kas katram no šiem raksturlielumiem/parametriem būtu jāsasniedz. Tiem ir jānosaka arī mērķrādītāji/robežvērtības ekoloģiskajām funkcijām un procesiem, no kuriem ir atkarīgas dzīvotnes un sugas (piemēram, ūdenī mītošām sugām ir jānosaka nepieciešamā ūdens kvalitāte vai daudzums).

| Aizsardzības mērķiem jābūt:







  — | konkrētiem
  , t. i., tiem ir jāattiecas uz konkrētu elementu (konkrētu sugu vai dzīvotni) un jānosaka nosacījums(-i), kas ir nepieciešams(-i), lai sasniegtu aizsardzības mērķi, |
| --- | --- |

Aizsardzības mērķiem jābūt:

Aizsardzības mērķiem jābūt:

—

konkrētiem
  , t. i., tiem ir jāattiecas uz konkrētu elementu (konkrētu sugu vai dzīvotni) un jānosaka nosacījums(-i), kas ir nepieciešams(-i), lai sasniegtu aizsardzības mērķi,

konkrētiem

, t. i., tiem ir jāattiecas uz konkrētu elementu (konkrētu sugu vai dzīvotni) un jānosaka nosacījums(-i), kas ir nepieciešams(-i), lai sasniegtu aizsardzības mērķi,

| — | izmērāmiem un paziņojamiem
  , t. i., tiem ir jāietver kvantitatīvi noteikti mērķrādītāji (kas varētu būt papildināti ar kvalitatīvi noteiktiem, piemēram, ar dzīvotnes vai populācijas struktūras laba stāvokļa aprakstu), tā, lai tas ļautu veikt uzraudzību, kas nepieciešama, lai Dzīvotņu direktīvas 17. panta izpildes nolūkā novērtētu, vai aizsardzības mērķi tiek sasniegti, |
| --- | --- |

—

izmērāmiem un paziņojamiem
  , t. i., tiem ir jāietver kvantitatīvi noteikti mērķrādītāji (kas varētu būt papildināti ar kvalitatīvi noteiktiem, piemēram, ar dzīvotnes vai populācijas struktūras laba stāvokļa aprakstu), tā, lai tas ļautu veikt uzraudzību, kas nepieciešama, lai Dzīvotņu direktīvas 17. panta izpildes nolūkā novērtētu, vai aizsardzības mērķi tiek sasniegti,

izmērāmiem un paziņojamiem

, t. i., tiem ir jāietver kvantitatīvi noteikti mērķrādītāji (kas varētu būt papildināti ar kvalitatīvi noteiktiem, piemēram, ar dzīvotnes vai populācijas struktūras laba stāvokļa aprakstu), tā, lai tas ļautu veikt uzraudzību, kas nepieciešama, lai Dzīvotņu direktīvas 17. panta izpildes nolūkā novērtētu, vai aizsardzības mērķi tiek sasniegti,

| — | sasniedzamiem
  , ņemot vērā saprātīgu laikposmu un resursu saprātīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

sasniedzamiem
  , ņemot vērā saprātīgu laikposmu un resursu saprātīgu izmantošanu,

sasniedzamiem

, ņemot vērā saprātīgu laikposmu un resursu saprātīgu izmantošanu,

| — | ar konsekventu pieeju
  , t. i., aizsardzības mērķu struktūrai iespēju robežās ir jābūt vienādai visās teritorijās, un teritorijās, kuras atbalsta to pašu elementu, labvēlīga stāvokļa aprakstam jāizmanto līdzīgi raksturlielumi un mērķrādītāji, un |
| --- | --- |

—

ar konsekventu pieeju
  , t. i., aizsardzības mērķu struktūrai iespēju robežās ir jābūt vienādai visās teritorijās, un teritorijās, kuras atbalsta to pašu elementu, labvēlīga stāvokļa aprakstam jāizmanto līdzīgi raksturlielumi un mērķrādītāji, un

ar konsekventu pieeju

, t. i., aizsardzības mērķu struktūrai iespēju robežās ir jābūt vienādai visās teritorijās, un teritorijās, kuras atbalsta to pašu elementu, labvēlīga stāvokļa aprakstam jāizmanto līdzīgi raksturlielumi un mērķrādītāji, un

| — | visaptverošiem
  , t. i., raksturlielumiem un mērķrādītājiem jāaptver elementa īpašības, kas ir nepieciešamas, lai tā stāvokli raksturotu kā labvēlīgu vai nelabvēlīgu. |
| --- | --- |

—

visaptverošiem
  , t. i., raksturlielumiem un mērķrādītājiem jāaptver elementa īpašības, kas ir nepieciešamas, lai tā stāvokli raksturotu kā labvēlīgu vai nelabvēlīgu.

visaptverošiem

, t. i., raksturlielumiem un mērķrādītājiem jāaptver elementa īpašības, kas ir nepieciešamas, lai tā stāvokli raksturotu kā labvēlīgu vai nelabvēlīgu.

Mērķiem arī jāpaskaidro, vai tie tiecas
  “atjaunot” vai “uzturēt”
  teritorijas konkrētā elementa aizsardzības statusu (mērķī iekļautais prasību līmenis, kas nosaka nepieciešamos aizsardzības pasākumus).

Mērķiem arī jāpaskaidro, vai tie tiecas

“atjaunot” vai “uzturēt”

teritorijas konkrētā elementa aizsardzības statusu (mērķī iekļautais prasību līmenis, kas nosaka nepieciešamos aizsardzības pasākumus).

Pārņemts no “Commission Note on setting conservation objectives” (Komisijas informatīvais paziņojums par aizsardzības mērķu noteikšanu) (pieejams tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

Tas, ka konkrētajai teritorijai nav noteikti aizsardzības mērķi vai ir noteikti tādi aizsardzības mērķi, kas neatbilst iepriekš aprakstītajām prasībām, apdraud 6. panta 3. punkta prasību izpildi.

9. izcēlumā sniegti teritorijas aizsardzības mērķu piemēri.

| 9. izcēlums


  Natura 2000 teritorijās sastopamo dzīvotņu veidu un sugu aizsardzības mērķu piemēri



  Rifi (1170)







  — | Pastāvīgās dzīvotnes platība (xx ha) ir stabila vai pieaug – atkarībā no dabiskiem procesiem, |
| --- | --- |

9. izcēlums

9. izcēlums

Natura 2000 teritorijās sastopamo dzīvotņu veidu un sugu aizsardzības mērķu piemēri

Natura 2000 teritorijās sastopamo dzīvotņu veidu un sugu aizsardzības mērķu piemēri

Rifi (1170)

Rifi (1170)

—

Pastāvīgās dzīvotnes platība (xx ha) ir stabila vai pieaug – atkarībā no dabiskiem procesiem,

| — | rifu izplatība ir stabila vai pieaug (pievienota karte), |
| --- | --- |

—

rifu izplatība ir stabila vai pieaug (pievienota karte),

| — | sekojoši biocenožu veidi tiek saglabāti to dabiskajā stāvoklī: atklātas plūdmaiņām pakļautas rifu biocenozes komplekss (xx ha); atklātas plūdmaiņām nepakļautas biocenozes komplekss (pievienots katra biocenozes veida apraksts). |
| --- | --- |

—

sekojoši biocenožu veidi tiek saglabāti to dabiskajā stāvoklī: atklātas plūdmaiņām pakļautas rifu biocenozes komplekss (xx ha); atklātas plūdmaiņām nepakļautas biocenozes komplekss (pievienots katra biocenozes veida apraksts).

Piekrastes ceļojošās kāpas ar Ammophila arenaria (“baltās kāpas”) (2120)

Piekrastes ceļojošās kāpas ar Ammophila arenaria

| — | Dzīvotnes platība (xx ha) ir stabila vai pieaug, un tās izplatība nesamazinās (pievienota karte) – atkarībā no dabiskiem procesiem, |
| --- | --- |

—

Dzīvotnes platība (xx ha) ir stabila vai pieaug, un tās izplatība nesamazinās (pievienota karte) – atkarībā no dabiskiem procesiem,

| — | tiek saglabāta dabiskā nosēdumu un organisko vielu aprite, un to netraucē nekādi fiziski ierobežojumi (piemēram, fiziskas barjeras), |
| --- | --- |

—

tiek saglabāta dabiskā nosēdumu un organisko vielu aprite, un to netraucē nekādi fiziski ierobežojumi (piemēram, fiziskas barjeras),

| — | tiek uzturēta ar nelielu sugu skaitu pārstāvētas biocenozes, kurās dominē Ammophila arenaria, klātbūtne, |
| --- | --- |

—

tiek uzturēta ar nelielu sugu skaitu pārstāvētas biocenozes, kurās dominē Ammophila arenaria, klātbūtne,

Ammophila arenaria

| — | negatīvās indikatorsugas (tostarp svešzemju sugas, sugas, kas norāda uz izmaiņām barības vielu statusā, un sugas, kas nav raksturīgas šajā dzīvotnē) sastopamas ne vairāk kā 5 % no kopējās platības. |
| --- | --- |

—

negatīvās indikatorsugas (tostarp svešzemju sugas, sugas, kas norāda uz izmaiņām barības vielu statusā, un sugas, kas nav raksturīgas šajā dzīvotnē) sastopamas ne vairāk kā 5 % no kopējās platības.

Sausais virsājs (4030)

Sausais virsājs (4030)

| — | Dzīvotnes pašreizējā platība (xx ha) un dzīvotnes izplatība teritorijā tiek paaugstināta par x % (pievienota karte), |
| --- | --- |

—

Dzīvotnes pašreizējā platība (xx ha) un dzīvotnes izplatība teritorijā tiek paaugstināta par x % (pievienota karte),

| — | tiek uzturēta tipisko sugu sastopamība (pievienots saraksts), |
| --- | --- |

—

tiek uzturēta tipisko sugu sastopamība (pievienots saraksts),

| — | tiek uzturēts neliels atsevišķi augošu vietējo sugu koku un krūmu segums (šāds segums veido < 10 % no kopējās platības), |
| --- | --- |

—

tiek uzturēts neliels atsevišķi augošu vietējo sugu koku un krūmu segums (šāds segums veido < 10 % no kopējās platības),

| — | vismaz 1 % bet ne vairāk kā 10 % no dzīvotnes platības seguma ir kaila zeme, |
| --- | --- |

—

vismaz 1 % bet ne vairāk kā 10 % no dzīvotnes platības seguma ir kaila zeme,

| — | slāpekļa nosēdumi tiek uzturēti līmenī, kas nepārsniedz teritorijai noteikto kritisko slodzi (piemēram, 10–20 kgN/ha/g). |
| --- | --- |

—

slāpekļa nosēdumi tiek uzturēti līmenī, kas nepārsniedz teritorijai noteikto kritisko slodzi (piemēram, 10–20 kgN/ha/g).

Molīniju pļavas ar kaļķainu, kūdras vai mālu-dubļu piesātināto augsni (Molinion caeruleae) (6410)

Molīniju pļavas ar kaļķainu, kūdras vai mālu-dubļu piesātināto augsni (Molinion caeruleae

| — | Dzīvotnes pašreizējā platība (xx ha) un dzīvotnes izplatība teritorijā tiek paaugstināta par x % (pievienota karte), |
| --- | --- |

—

Dzīvotnes pašreizējā platība (xx ha) un dzīvotnes izplatība teritorijā tiek paaugstināta par x % (pievienota karte),

| — | tiek uzlabots augu sastāvs: sastopamas vismaz xx pozitīvas indikatorsugas, tostarp “augstas kvalitātes” sugas, negatīvās indikatorsugas, kopā ņemot, aizņem ne vairāk kā 20 % no kopējās platības, turklāt neviena negatīvā indikatorsuga, atsevišķi ņemta, neaizņem vairāk kā 10 % no kopējās platības un svešzemju sugas – ne vairāk kā 1 %, |
| --- | --- |

—

tiek uzlabots augu sastāvs: sastopamas vismaz xx pozitīvas indikatorsugas, tostarp “augstas kvalitātes” sugas, negatīvās indikatorsugas, kopā ņemot, aizņem ne vairāk kā 20 % no kopējās platības, turklāt neviena negatīvā indikatorsuga, atsevišķi ņemta, neaizņem vairāk kā 10 % no kopējās platības un svešzemju sugas – ne vairāk kā 1 %,

| — | tiek uzlabota augu segas struktūra: kokaugu sugu un paparžu (Pteridium aquilinum) aizņemtā platība nepārsniedz 5 %, platlapji veido 40–90 % no augu segas. Augstums vismaz 30 % no zālājiem ir robežās no 10 līdz 80 cm, |
| --- | --- |

—

tiek uzlabota augu segas struktūra: kokaugu sugu un paparžu (Pteridium aquilinum) aizņemtā platība nepārsniedz 5 %, platlapji veido 40–90 % no augu segas. Augstums vismaz 30 % no zālājiem ir robežās no 10 līdz 80 cm,

Pteridium aquilinum

| — | tiek uzturēta fiziskā struktūra: kailas zemes platība nepārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

—

tiek uzturēta fiziskā struktūra: kailas zemes platība nepārsniedz 10 %.

Aktīvie augstie purvi (7110)

Aktīvie augstie purvi (7110)

| — | Dzīvotnes platība teritorijā tiek palielināta (piemēram, pašreizējā platība tiek palielināta par 10 % – no xx ha līdz yy ha), un tās stāvoklis tiek uzlabots (piemēram, paaugstinot segumu ar purviem raksturīgajām Sphagnum sūnu sugām līdz vismaz x %), |
| --- | --- |

—

Dzīvotnes platība teritorijā tiek palielināta (piemēram, pašreizējā platība tiek palielināta par 10 % – no xx ha līdz yy ha), un tās stāvoklis tiek uzlabots (piemēram, paaugstinot segumu ar purviem raksturīgajām Sphagnum sūnu sugām līdz vismaz x %),

Sphagnum

| — | visā teritorijā tiek atjaunots atbilstošs ūdens līmenis (vidējais ūdens līmenis lielāko gada daļu gandrīz sasniedz vai ir augstāks par purva zālāju virsmu; izņemot ļoti īsus laikposmus, sezonālās svārstības nepārsniedz 20 cm, un ūdens līmenis nenokrītas 10 cm zem virsmas), |
| --- | --- |

—

visā teritorijā tiek atjaunots atbilstošs ūdens līmenis (vidējais ūdens līmenis lielāko gada daļu gandrīz sasniedz vai ir augstāks par purva zālāju virsmu; izņemot ļoti īsus laikposmus, sezonālās svārstības nepārsniedz 20 cm, un ūdens līmenis nenokrītas 10 cm zem virsmas),

| — | tiek uzturēts augsnes pH un atbilstošs barības vielu līmenis (teritorijai norāda attiecīgās barības vielas un to dabiskās robežvērtības), |
| --- | --- |

—

tiek uzturēts augsnes pH un atbilstošs barības vielu līmenis (teritorijai norāda attiecīgās barības vielas un to dabiskās robežvērtības),

| — | atsevišķi augošu vietējo sugu koku un krūmu veidotais segums ir mazāks par 10 %. |
| --- | --- |

—

atsevišķi augošu vietējo sugu koku un krūmu veidotais segums ir mazāks par 10 %.

Dižskābaržu meži Luzulo-Fagetum (9110)

Dižskābaržu meži Luzulo-Fagetum

| — | Tiek uzturēts pašreizējais (labvēlīgais) aizsardzības statuss, |
| --- | --- |

—

Tiek uzturēts pašreizējais (labvēlīgais) aizsardzības statuss,

| — | teritorijā sastopamās dzīvotnes pašreizējā platība ir xx ha, un tā tiek uzturēta, |
| --- | --- |

—

teritorijā sastopamās dzīvotnes pašreizējā platība ir xx ha, un tā tiek uzturēta,

| — | tiek uzturētas tipiskās koku sugas: vismaz 70 % no kopējā vainagu klāja veido Picea abies, Fagus sylvatica ssp. sylvatica, Abies alba dažādās proporcijās, pa retam ir sastopamas Betula pendula, Sorbus aucuparia, egļu un baltegļu platība veido 80–90 %, 100 gadus vecu egļu un baltegļu augstums ir 22–30 m, un 100 gadus vecu dižskābaržu augstums – 18–24 m, |
| --- | --- |

—

tiek uzturētas tipiskās koku sugas: vismaz 70 % no kopējā vainagu klāja veido Picea abies, Fagus sylvatica ssp. sylvatica, Abies alba dažādās proporcijās, pa retam ir sastopamas Betula pendula, Sorbus aucuparia, egļu un baltegļu platība veido 80–90 %, 100 gadus vecu egļu un baltegļu augstums ir 22–30 m, un 100 gadus vecu dižskābaržu augstums – 18–24 m,

Picea abies

Fagus sylvatica ssp. sylvatica, Abies alba

Betula pendula, Sorbus aucuparia

| — | tiek uzturēts raksturīgais augu klājs: augu klāja ikvienā 1 000 m2 lielā laukumā sastopamas vismaz trīs no šeit uzskaitītajām acidofilajām sugām: Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum, Veronica officinalis, |
| --- | --- |

—

tiek uzturēts raksturīgais augu klājs: augu klāja ikvienā 1 000 m2 lielā laukumā sastopamas vismaz trīs no šeit uzskaitītajām acidofilajām sugām: Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum, Veronica officinalis,

2

Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum, Veronica officinalis

| — | platība, ko sedz invazīvās svešzemju koku sugas, tostarp tās, kuras neatbilst attiecīgajam ekotipam, ir mazāka nekā 20 %. koku saglabāšanās: vismaz trīs koki/ha; atmirušas koksnes tilpums: vismaz 20 m3/ha. |
| --- | --- |

—

platība, ko sedz invazīvās svešzemju koku sugas, tostarp tās, kuras neatbilst attiecīgajam ekotipam, ir mazāka nekā 20 %. koku saglabāšanās: vismaz trīs koki/ha; atmirušas koksnes tilpums: vismaz 20 m3/ha.

3

Asperulo Fagetum dižskābaržu meži (9130)

Asperulo Fagetum dižskābaržu meži (9130)

| — | Dzīvotnes pašreizējā platība (xx ha) un dzīvotnes izplatība teritorijā tiek paaugstināta par x % (pievienota karte), |
| --- | --- |

—

Dzīvotnes pašreizējā platība (xx ha) un dzīvotnes izplatība teritorijā tiek paaugstināta par x % (pievienota karte),

| — | tiek uzlabota dzīvotnes kvalitāte (tās ekoloģiskā struktūra un funkcijas), nodrošinot, ka: vismaz 95 % no vainaga klāju veidojošajiem kokiem ir vietējo sugu koki, piemēram, dižskābarži, oši un ozoli un vismaz 50 % ir Fagus sylvatica; aptuveni 10 % kopējā vainaga klājā ir atveres, kas dinamiski pārvietojas, tādējādi veicinot koku dabisko reģenerāciju visos vecumos; vienā hektārā ir sastopami vismaz X pieauguši koki un vismaz X atbilstošas lakstaugu un zemo krūmāju sugas (tiek sniegts attiecīgo sugu saraksts), |
| --- | --- |

—

tiek uzlabota dzīvotnes kvalitāte (tās ekoloģiskā struktūra un funkcijas), nodrošinot, ka: vismaz 95 % no vainaga klāju veidojošajiem kokiem ir vietējo sugu koki, piemēram, dižskābarži, oši un ozoli un vismaz 50 % ir Fagus sylvatica; aptuveni 10 % kopējā vainaga klājā ir atveres, kas dinamiski pārvietojas, tādējādi veicinot koku dabisko reģenerāciju visos vecumos; vienā hektārā ir sastopami vismaz X pieauguši koki un vismaz X atbilstošas lakstaugu un zemo krūmāju sugas (tiek sniegts attiecīgo sugu saraksts),

Fagus sylvatica;

| — | iespēju robežās tiek palielināts stāvošas un kritušas nokaltušas koksnes daudzums, lai nodrošinātu dzīvotni bezmugurkaulniekiem, sēnēm un citām kokaugiem klātu platību sugām (krituši koki un zari, dzīvu koku nokaltuši zari un stāvoši nokaltuši koki, visos gadījumos diametrs > 20 cm; tiek norādīts obligātais tilpums). |
| --- | --- |

—

iespēju robežās tiek palielināts stāvošas un kritušas nokaltušas koksnes daudzums, lai nodrošinātu dzīvotni bezmugurkaulniekiem, sēnēm un citām kokaugiem klātu platību sugām (krituši koki un zari, dzīvu koku nokaltuši zari un stāvoši nokaltuši koki, visos gadījumos diametrs > 20 cm; tiek norādīts obligātais tilpums).

Ūdrs (Lutra lutra)

Ūdrs (Lutra lutra)

| — | Tiek uzturēta pašreizējā populācija (xx īpatņi), |
| --- | --- |

—

Tiek uzturēta pašreizējā populācija (xx īpatņi),

| — | tiek uzlabota saldūdens (upes) dzīvotnes kvalitāte (xx upes teces garumā), |
| --- | --- |

—

tiek uzlabota saldūdens (upes) dzīvotnes kvalitāte (xx upes teces garumā),

| — | tiek uzturēts atpūtas vietu un alu skaits (norādot skaitli), un pieejamā zivju biomasa būtiski nesamazinās (xx kg), |
| --- | --- |

—

tiek uzturēts atpūtas vietu un alu skaits (norādot skaitli), un pieejamā zivju biomasa būtiski nesamazinās (xx kg),

| — | tiek uzlabota sasaiste ar citām upē sastopamajām ūdru populācijām. |
| --- | --- |

—

tiek uzlabota sasaiste ar citām upē sastopamajām ūdru populācijām.

Cūkdelfīns (Phocoena phocoena)

Cūkdelfīns (Phocoena phocoena)

| — | Tiek uzturēta teritorijā sastopamā sugas populācija (xx īpatņi), |
| --- | --- |

—

Tiek uzturēta teritorijā sastopamā sugas populācija (xx īpatņi),

| — | zemūdens trokšņa maksimālais līmenis nepārsniedz xx dB, |
| --- | --- |

—

zemūdens trokšņa maksimālais līmenis nepārsniedz xx dB,

| — | tiek uzturēta sugas izplatība teritorijā, nodrošinot, ka tajā nav mākslīgu barjeru, kas varētu ierobežot teritorijas izmantošanu, |
| --- | --- |

—

tiek uzturēta sugas izplatība teritorijā, nodrošinot, ka tajā nav mākslīgu barjeru, kas varētu ierobežot teritorijas izmantošanu,

| — | tiek uzturēta medījamo sugu pieejamība un blīvums (piemēram, tūbītes, merlangs, siļķe un brētliņa), |
| --- | --- |

—

tiek uzturēta medījamo sugu pieejamība un blīvums (piemēram, tūbītes, merlangs, siļķe un brētliņa),

| — | teritorijā tiek novērsta cūkdelfīna piezveja. |
| --- | --- |

—

teritorijā tiek novērsta cūkdelfīna piezveja.

Mazais pakavsikspārnis (Rhinolophus hipposideros)

Mazais pakavsikspārnis (Rhinolophus hipposideros)

| — | Tiek uzturēta populācija ar ne mazāk kā xx sikspārņiem vasaras guļas vietās, |
| --- | --- |

—

Tiek uzturēta populācija ar ne mazāk kā xx sikspārņiem vasaras guļas vietās,

| — | tiek uzturēts vasaras un papildu guļas vietu skaits un stāvoklis, |
| --- | --- |

—

tiek uzturēts vasaras un papildu guļas vietu skaits un stāvoklis,

| — | dzīvotnēm, kas varētu būt piemērotas barošanās vajadzībām, tiek uzturēts apjoms (ha) un lineārās īpašības (xx km), nodrošinot, ka 2,5 km rādiusā ap guļas vietām nav novērojama būtiska šo dzīvotņu pasliktināšanās vai izzušana (pievienota karte), |
| --- | --- |

—

dzīvotnēm, kas varētu būt piemērotas barošanās vajadzībām, tiek uzturēts apjoms (ha) un lineārās īpašības (xx km), nodrošinot, ka 2,5 km rādiusā ap guļas vietām nav novērojama būtiska šo dzīvotņu pasliktināšanās vai izzušana (pievienota karte),

| — | guļas vietu tuvumā un gar pārvietošanās ceļiem 2,5 km zonā ap guļas vietām nav vērojams būtisks mākslīgā apgaismojuma pieaugums. |
| --- | --- |

—

guļas vietu tuvumā un gar pārvietošanās ceļiem 2,5 km zonā ap guļas vietām nav vērojams būtisks mākslīgā apgaismojuma pieaugums.

Ja aizsardzības mērķi nav noteikti (28), atbilstoši 6. panta 2. punkta noteikumiem pienācīgā novērtējuma veikšanai jāpieņem, ka mērķis ir vismaz nodrošināt, ka dzīvotņu veidi un sugas, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska, nenoplicinās salīdzinājumā ar to pašreizējo stāvokli (ar stāvokli, kādā tie ir pienācīgā novērtējuma veikšanas laikā) un ka sugas neskar būtiski traucējumi (29).

28

29

lai gan novērtējumā galvenā uzmanība jāpievērš Kopienā nozīmīgām putnu sugām un dzīvotņu veidiem, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska, jāpatur prātā, ka šie elementi var kompleksi mijiedarboties ar citām sugām un dzīvotņu veidiem un ar dabisko vidi. Tādēļ, analizējot iespējamo ietekmi uz aizsargājamajām dzīvotnēm, citas augu un dzīvnieku sugas arī var būt svarīgas, ja tās šajā dzīvotnē ir tipiskas (30) vai ja tās ir nozīmīgas barības ķēdē, no kuras ir atkarīga teritorijas mērķa iezīme. To atspoguļo teritorijas aizsardzības mērķi, un atbilstošos gadījumos pienācīgajā novērtējumā ir jāanalizē arī plāna vai projekta iespējamā ietekme uz šīm sugām.

30

Vajadzības gadījumā, novērtējot plānu un projektu ietekmi uz Natura 2000, jāņem vērā arī ainavu iezīmes, kas veicina tīkla ekoloģisko vienotību, tostarp sasaisti (skatīt 4. tabulu).

Natura 2000

b)   
  Plāna vai projekta ietekmes apzināšana un novērtēšana, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus

Plāna vai projekta ietekmes apzināšana un novērtēšana, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus

| Ņemot vērā šajā jomā pieejamos labākos zinātniskos atzinumus, Ir jāapzina visi plāna vai projekta aspekti, kas atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem var ietekmēt teritorijas aizsardzības mērķus.


  Ietekmes novērtējumam jāpamatojas uz objektīviem un, ja iespējams, uz skaitliski izsakāmiem kritērijiem. Ietekme ir jāparedz pēc iespējas precīzāk, un šo prognožu pamats ir skaidri jānorāda attiecīgā [pienācīgā] novērtējuma ziņojumā.

  Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.6. iedaļā. |
| --- |

Ņemot vērā šajā jomā pieejamos labākos zinātniskos atzinumus, Ir jāapzina visi plāna vai projekta aspekti, kas atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem var ietekmēt teritorijas aizsardzības mērķus.

Ņemot vērā šajā jomā pieejamos labākos zinātniskos atzinumus, Ir jāapzina visi plāna vai projekta aspekti, kas atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem vai projektiem var ietekmēt teritorijas aizsardzības mērķus.

Ietekmes novērtējumam jāpamatojas uz objektīviem un, ja iespējams, uz skaitliski izsakāmiem kritērijiem. Ietekme ir jāparedz pēc iespējas precīzāk, un šo prognožu pamats ir skaidri jānorāda attiecīgā [pienācīgā] novērtējuma ziņojumā.

Ietekmes novērtējumam jāpamatojas uz objektīviem un, ja iespējams, uz skaitliski izsakāmiem kritērijiem. Ietekme ir jāparedz pēc iespējas precīzāk, un šo prognožu pamats ir skaidri jānorāda attiecīgā [pienācīgā] novērtējuma ziņojumā.

Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.6. iedaļā.

Novērtējumā jāaplūko visa attiecīgā plāna vai projekta ietekme, ietverot visas tā darbības visos ieviešanas posmos (sagatavošana, būvniecība, ekspluatācija un dezekspluatācija vai atjaunošana). Ir jāapzina un jānodala dažādi ietekmes veidi, tostarp tieša un netieša ietekme, īslaicīga vai pastāvīga ietekme, īstermiņa un ilgtermiņa ietekme un kumulatīvā ietekme.

Novērtējumā parasti tiek analizēti turpmāk minētie iespējamās ietekmes veidi.

| — | Tiešs zudums: dzīvotnes platības samazināšanās fiziskas iznīcināšanas rezultātā (piemēram, dzīvotne tiek aizvākta vai tajā tiek izvietoti būvniecības materiāli vai nosēdumi); sugas zaudē vairošanās, barošanās, atpūtas vietas. |
| --- | --- |

—

Tiešs zudums: dzīvotnes platības samazināšanās fiziskas iznīcināšanas rezultātā (piemēram, dzīvotne tiek aizvākta vai tajā tiek izvietoti būvniecības materiāli vai nosēdumi); sugas zaudē vairošanās, barošanās, atpūtas vietas.

Tiešs zudums

| — | Degradācija: dzīvotnes kvalitātes noplicināšanās, kā rezultātā samazinās raksturīgo sugu sastopamība vai mainās biocenožu struktūra (sugu sastāvs). To var izraisīt abiotisku faktoru izmaiņas (piemēram, ūdens līmenis, suspendēto nosēdumu palielināšanās, piesārņojuma vai putekļu nosēšanās); sugu vairošanās, barošanās, atpūtas vietu noplicināšanās. |
| --- | --- |

—

Degradācija: dzīvotnes kvalitātes noplicināšanās, kā rezultātā samazinās raksturīgo sugu sastopamība vai mainās biocenožu struktūra (sugu sastāvs). To var izraisīt abiotisku faktoru izmaiņas (piemēram, ūdens līmenis, suspendēto nosēdumu palielināšanās, piesārņojuma vai putekļu nosēšanās); sugu vairošanās, barošanās, atpūtas vietu noplicināšanās.

Degradācija

| — | Traucējumi: vides apstākļu izmaiņas (piemēram, trokšņa vai gaismas piesārņojuma pieaugums, biežāka cilvēku un transportlīdzekļu klātbūtne). Traucējumi cita starpā var izraisīt sugu īpatņu izstumšanu, izmaiņas sugu uzvedībā vai saslimstības un mirstības risku. |
| --- | --- |

—

Traucējumi: vides apstākļu izmaiņas (piemēram, trokšņa vai gaismas piesārņojuma pieaugums, biežāka cilvēku un transportlīdzekļu klātbūtne). Traucējumi cita starpā var izraisīt sugu īpatņu izstumšanu, izmaiņas sugu uzvedībā vai saslimstības un mirstības risku.

Traucējumi:

| — | Sadrumstalošana: tās rezultātā mainās attiecīgo dzīvotņu un sugu izplatības izvietojums, piemēram, ja tiek radītas fiziskas vai ekoloģiskas barjeras starp fiziski vai funkcionāli saistītām teritorijām vai ja tās tiek sadalītas mazākās un izolētākās vienībās. |
| --- | --- |

—

Sadrumstalošana: tās rezultātā mainās attiecīgo dzīvotņu un sugu izplatības izvietojums, piemēram, ja tiek radītas fiziskas vai ekoloģiskas barjeras starp fiziski vai funkcionāli saistītām teritorijām vai ja tās tiek sadalītas mazākās un izolētākās vienībās.

Sadrumstalošana:

| — | Cita netieša ietekme: netiešas izmaiņas vides kvalitātē (ko rada, piemēram, izmaiņas barības vielu vai gaismas pieejamībā, vai ja palielinās teritorijas neaizsargātība pret jauniem draudiem, piemēram, pret invazīvām svešzemju sugām, cilvēku vai dzīvnieku iespiešanos). |
| --- | --- |

—

Cita netieša ietekme: netiešas izmaiņas vides kvalitātē (ko rada, piemēram, izmaiņas barības vielu vai gaismas pieejamībā, vai ja palielinās teritorijas neaizsargātība pret jauniem draudiem, piemēram, pret invazīvām svešzemju sugām, cilvēku vai dzīvnieku iespiešanos).

Cita netieša ietekme:

Šie ietekmes veidi ir jāanalizē, ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktos aizsardzības mērķus, respektīvi, analīze jāveic ne tikai salīdzinājumā ar esošo stāvokli dzīvotnēm un sugām, kuru sastopamība attiecīgajā teritorijā ir būtiska, bet arī salīdzinājumā ar aizsardzības mērķos noteikto vēlamo stāvokli (piemēram, populācijas pieaugums vai dzīvotnes platības pieaugums par x %).

Tādēļ, lai analizētu ietekmi, ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktos aizsardzības mērķus, jāaplūko arī īpašie raksturlielumi vai parametri, kuri nosaka aizsargājamo elementu aizsardzības stāvokli (piemēram, izplatība, dzīvotne, struktūra un funkcijas, populācijas lielums, nākotnes perspektīvas).

Atsevišķi jāpārbauda ikviens plāna vai projekta aspekts un jāapsver tā iespējamā ietekme, ņemot vērā teritorijas aizsardzības mērķus. Pēc tam būtu jāaplūko kopējā un savstarpējā ietekme uz dzīvotnēm un sugām, lai varētu arī noteikt dažādo ietekmju mijiedarbību.

Lai prognozētu plāna vai projekta potenciālo ietekmi, var izmantot dažādas metodes. 10. izcēlumā ir sniegti piemēri metodēm, kuras var izmanot ietekmes un ietekmes mēroga prognozēšanai.

| 10. izcēlums


  Ietekmes prognozēšanas metožu piemēri


  Tieši mērījumi, piemēram, teritorijās, kur ir izzudušas vai skartas dzīvotnes, var noteikt proporcionālu populācijas, dzīvotņu un biocenožu zudumu.

  Plūsmas diagrammas, tīklu un sistēmu diagrammas attēlo tiešas un netiešas ietekmes izraisītas turpmākās ietekmes ķēdes atbilstoši to izraisošajiem faktoriem un ilustrē to mijiedarbību un procesu norises ceļus.

  Kvantitatīvi prognozējošie modeļi sniedz matemātiski aprēķinātas prognozes, kas pamatojas uz datiem un pieņēmumiem par ietekmes spēku un virzienu. Modeļos var ekstrapolēt prognozes, kas ir saskanīgas ar datiem par situāciju agrāk un tagad (tendenču analīzes, scenāriji, analoģijas, kur izmanto informāciju no citām attiecīgajām vietām) un ar intuitīvu prognozēšanu. Modeļus bieži izmanto, lai prognozētu piesārņojuma izkliedi gaisā, augsnes eroziju, nosēdumu slodzi ūdens tecēs un izšķīdušā skābekļa izmaiņas virzienā no piesārņojuma avota upēs.

  Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) var izmantot, lai izveidotu telpiskās mijiedarbības modeļus, piemēram, ierobežojumu pārklājumus, vai lai kartētu jutīgas zonas un vietas, kur novērojama dzīvotņu izzušana. ĢIS ir datorizētas kartogrāfijas, karšu datu uzglabāšanas un datubāzu pārvaldības sistēma, kas uzglabā tādus raksturlielumus kā zemes izmantošana vai nogāzes slīpums. ĢIS ļauj ātri parādīt, kombinēt un analizēt uzglabātos mainīgos.

  Informācija par iepriekšējiem līdzīgiem projektiem var būt noderīga – jo īpaši gadījumos, kad to sākumstadijā bija sagatavotas kvantitatīvas prognozes, kuru piepildīšanās tika novērota ekspluatācijas laikā.

  Ekspertu viedokli un vērtējumus var iegūt, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, kā arī ar konsultāciju palīdzību. |
| --- |

10. izcēlums

10. izcēlums

Ietekmes prognozēšanas metožu piemēri

Ietekmes prognozēšanas metožu piemēri

Tieši mērījumi, piemēram, teritorijās, kur ir izzudušas vai skartas dzīvotnes, var noteikt proporcionālu populācijas, dzīvotņu un biocenožu zudumu.

Tieši mērījumi

Plūsmas diagrammas, tīklu un sistēmu diagrammas attēlo tiešas un netiešas ietekmes izraisītas turpmākās ietekmes ķēdes atbilstoši to izraisošajiem faktoriem un ilustrē to mijiedarbību un procesu norises ceļus.

Plūsmas diagrammas, tīklu un sistēmu diagrammas

Kvantitatīvi prognozējošie modeļi sniedz matemātiski aprēķinātas prognozes, kas pamatojas uz datiem un pieņēmumiem par ietekmes spēku un virzienu. Modeļos var ekstrapolēt prognozes, kas ir saskanīgas ar datiem par situāciju agrāk un tagad (tendenču analīzes, scenāriji, analoģijas, kur izmanto informāciju no citām attiecīgajām vietām) un ar intuitīvu prognozēšanu. Modeļus bieži izmanto, lai prognozētu piesārņojuma izkliedi gaisā, augsnes eroziju, nosēdumu slodzi ūdens tecēs un izšķīdušā skābekļa izmaiņas virzienā no piesārņojuma avota upēs.

Kvantitatīvi prognozējošie modeļi

Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) var izmantot, lai izveidotu telpiskās mijiedarbības modeļus, piemēram, ierobežojumu pārklājumus, vai lai kartētu jutīgas zonas un vietas, kur novērojama dzīvotņu izzušana. ĢIS ir datorizētas kartogrāfijas, karšu datu uzglabāšanas un datubāzu pārvaldības sistēma, kas uzglabā tādus raksturlielumus kā zemes izmantošana vai nogāzes slīpums. ĢIS ļauj ātri parādīt, kombinēt un analizēt uzglabātos mainīgos.

Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS)

Informācija par iepriekšējiem līdzīgiem projektiem var būt noderīga – jo īpaši gadījumos, kad to sākumstadijā bija sagatavotas kvantitatīvas prognozes, kuru piepildīšanās tika novērota ekspluatācijas laikā.

Informācija par iepriekšējiem līdzīgiem projektiem

Ekspertu viedokli un vērtējumus var iegūt, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, kā arī ar konsultāciju palīdzību.

Ekspertu viedokli

5. tabulā sniegts projekta elementu un Natura 2000 teritorijas aizsargājamo elementu sistemātiskas analīzes piemērs.

Natura 2000

5. tabula

5. tabula

Projekta elementu un Natura 2000 teritorijas aizsargājamo elementu sistemātiskas analīzes piemērs – vienkāršots piemērs par zivjaudzētavu

Projekta elementu un Natura 2000

| Projekta posms | Projekta elements | Dzīvotne Nr. 1
  upe | Dzīvotne Nr. 2
  palienes mežs | Dzīvotne Nr. 3
  mitrais virsājs | Suga Nr. 1
  Zivis | Suga Nr. 2
  Bezmugurkaulnieki | Suga Nr. 3
  Putni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Būvniecība | Dīķi | Upes gultne un plūsmas izmaiņas
  (xx m garumā) | Platības samazināšanās
  (xx m2) | Platības samazināšanās (xx m2) | | Sugu biocenožu izmaiņas | Traucējumi, īpatņu izstumšana
  Vairošanās vietu dzīvotņu zudums |
| Ēkas | | | Platības samazināšanās (xx m2) | | Dzīvotnes zudums un noplicināšanās | |
| Ceļi | | Vietēja mēroga izmaiņas ūdens plūsmās | Platības samazināšanās (xx m2) | | Dzīvotnes zudums un noplicināšanās | |
| Ekspluatācija | Zivju barošana un aprūpe | Ūdens piesārņojums ar organiskām vielām un ķīmiskiem preparātiem | | | Dzīvotnes kvalitātes izmaiņas, ko izraisa ūdens piesārņojums | | Traucējumi, īpatņu izstumšana |
| Ūdens ieguve | Plūsmas samazinājuma izraisītas dzīvotnes izmaiņas | | Plūsmas samazinājuma izraisīta dzīvotnes degradācija | Plūsmas samazinājuma izraisīta dzīvotnes degradācija | | |
| Apgaismojums | | | | | Traucējumi, īpatņu izstumšana | Traucējumi, īpatņu izstumšana |
| Troksnis | | | | | | Īpatņu izstumšana |

Projekta posms

Projekta elements

Dzīvotne Nr. 1

upe

Dzīvotne Nr. 2

palienes mežs

Dzīvotne Nr. 3

mitrais virsājs

Suga Nr. 1

Zivis

Suga Nr. 2

Bezmugurkaulnieki

Suga Nr. 3

Putni

Būvniecība

Dīķi

Upes gultne un plūsmas izmaiņas

(xx m garumā)

Platības samazināšanās

(xx m2)

2

Platības samazināšanās (xx m2)

2

Sugu biocenožu izmaiņas

Traucējumi, īpatņu izstumšana

Vairošanās vietu dzīvotņu zudums

Ēkas

Platības samazināšanās (xx m2)

2

Dzīvotnes zudums un noplicināšanās

Ceļi

Vietēja mēroga izmaiņas ūdens plūsmās

Platības samazināšanās (xx m2)

2

Dzīvotnes zudums un noplicināšanās

Ekspluatācija

Zivju barošana un aprūpe

Ūdens piesārņojums ar organiskām vielām un ķīmiskiem preparātiem

Dzīvotnes kvalitātes izmaiņas, ko izraisa ūdens piesārņojums

Traucējumi, īpatņu izstumšana

Ūdens ieguve

Plūsmas samazinājuma izraisītas dzīvotnes izmaiņas

Plūsmas samazinājuma izraisīta dzīvotnes degradācija

Plūsmas samazinājuma izraisīta dzīvotnes degradācija

Apgaismojums

Traucējumi, īpatņu izstumšana

Traucējumi, īpatņu izstumšana

Troksnis

Īpatņu izstumšana

Novērtējumam ir jābalstās uz attiecīgajā jomā pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem. Tas nozīmē, ka informācijai ir jābūt pilnīgai un atjauninātai. Tādēļ, lai iegūtu trūkstošo informāciju un apkopotu precīzus datus, bieži jāveic apsekojumi uz vietas. Tie var ietver, piemēram, teritorijas izpēti (ņemot paraugus, veicot apsekojumus, inventarizāciju utt.), ar ko nosaka vai apstiprina dabas elementu aizsardzības stāvokli un to precīzu atrašanās vietu un izplatību attiecībā pret novērtējamajā plānā vai projektā paredzētajām darbībām.

apsekojumi uz vietas

Pirms tam, iespējams, ir lietderīgi veikt dokumentācijas pārbaudi, lai pārskatītu pieejamo informāciju un noteiktu nepieciešamo papildu informāciju, kuras iegūšanai būtu jāveic apsekojumi uz vietas. Piemēram, tas būtu noderīgi, ja dokumentācijas pārbaudes rezultāti norāda uz tādu neaizsargātu dzīvotņu sastopamību, ar kurām ir saistīta reta floras un/vai faunas kopa, vai ja tie norāda, ka platībās, kas tiks ietekmētas, ir sastopamas sugas, kuru aizsardzība ir būtiski nepieciešama teritorijas aizsardzības mērķu sasniegšanai.

Apsekojumos uz vietas iegūtajiem datiem jānodrošina objektīvs pamats novērtēšanas procesam, kas jāveic, ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktos aizsardzības mērķus. Lauka apsekojumiem jābūt pietiekami ilgiem, lai nodrošinātu, ka tajos iegūtie dati būtu pilnīgi, piemēram, viena vai vairāku gadu pētījums, kas aptver visu veģetācijas ciklu un ņem vērā dzīvās dabas sezonālo raksturu, vai faunas apsekojumi, kuri, iespējams, ir jāveic atkārtoti, lai apstiprinātu populācijas un tendences ilgākā laika posmā.

Automaģistrālēm, dzelzceļiem, vēja parkiem, ostām, ūdensceļiem un līdzīgiem liela mēroga attīstības projektiem, kuru mēroga un rakstura dēļ gaidāma būtiska ietekme uz teritoriju, praktiski vienmēr ir jāveic apsekojumi uz vietas. Tajos jāiekļauj detalizēta aizsargājamo dzīvotņu, sugu vairošanās un atpūtas vietu utt. kartēšana (izņemot gadījumus, kad nesen jau veikti šādi apsekojumi, piemēram, apsaimniekošanas plāna sagatavošanas vai atjaunināšanas laikā vai novērtējot citu liela mēroga attīstības projektu šajā apgabalā).

Ietekme ir jānosaka kvantitatīvi vai jānorāda ar parametriem, kas ļauj novērtēt ietekmes mērogu un smagumu uz to dzīvotņu un sugu aizsardzības mērķiem, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska (sk. arī 7. izcēlumu par būtiskuma rādītājiem 3.1.4. iedaļā). Tam varētu izmantot, piemēram, šādus parametrus:

Ietekme ir jānosaka kvantitatīvi vai jānorāda ar parametriem

| — | pastāvīgi zaudētas dzīvotnes platība vai pastāvīgi zaudētas sugu dzīvotnes platība (platības zudums, piemēram, veģetācijas izvākšanas rezultātā vai novācot vietas, kas ir piemērotas vairošanās/ligzdošanas vajadzībām) salīdzinājumā ar dzīvotnes platību attiecīgajā teritorijā, kā arī reģionālā, valsts un bioģeogrāfiskā reģiona mērogā (dzīvotnes zaudētās platības procentuālā daļa) un ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktajos aizsardzības mērķos paredzēto mērķrādītāju (kas var ietvert dzīvotnes atjaunošanas mērķrādītāju), |
| --- | --- |

—

pastāvīgi zaudētas dzīvotnes platība vai pastāvīgi zaudētas sugu dzīvotnes platība (platības zudums, piemēram, veģetācijas izvākšanas rezultātā vai novācot vietas, kas ir piemērotas vairošanās/ligzdošanas vajadzībām) salīdzinājumā ar dzīvotnes platību attiecīgajā teritorijā, kā arī reģionālā, valsts un bioģeogrāfiskā reģiona mērogā (dzīvotnes zaudētās platības procentuālā daļa) un ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktajos aizsardzības mērķos paredzēto mērķrādītāju (kas var ietvert dzīvotnes atjaunošanas mērķrādītāju),

| — | ietekmētas dzīvotnes platība vai ietekmētas sugu dzīvotnes platība (ietekme, ko rada, piemēram, piesārņojums, troksnis, citu ekoloģisko apstākļu pasliktināšanās), procentuāli salīdzinot ar dzīvotnes platību attiecīgajā teritorijā, kā arī reģionālā, valsts un bioģeogrāfiskā reģiona mērogā (dzīvotnes ietekmētās platības procentuālā daļa) un ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktajos aizsardzības mērķos paredzēto mērķrādītāju (kas var ietvert dzīvotnes atjaunošanas mērķrādītāju), |
| --- | --- |

—

ietekmētas dzīvotnes platība vai ietekmētas sugu dzīvotnes platība (ietekme, ko rada, piemēram, piesārņojums, troksnis, citu ekoloģisko apstākļu pasliktināšanās), procentuāli salīdzinot ar dzīvotnes platību attiecīgajā teritorijā, kā arī reģionālā, valsts un bioģeogrāfiskā reģiona mērogā (dzīvotnes ietekmētās platības procentuālā daļa) un ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktajos aizsardzības mērķos paredzēto mērķrādītāju (kas var ietvert dzīvotnes atjaunošanas mērķrādītāju),

| — | ietekmēto nometnieku un migrējošu sugu populāciju lielums salīdzinājumā ar populācijām vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā mērogā (ietekmētās populācijas procentuālā daļa) un ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktajos aizsardzības mērķos paredzēto mērķrādītāju (kas var ietvert mērķrādītāju par populācijas palielināšanu šajā teritorijā), |
| --- | --- |

—

ietekmēto nometnieku un migrējošu sugu populāciju lielums salīdzinājumā ar populācijām vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā mērogā (ietekmētās populācijas procentuālā daļa) un ņemot vērā konkrētajai teritorijai noteiktajos aizsardzības mērķos paredzēto mērķrādītāju (kas var ietvert mērķrādītāju par populācijas palielināšanu šajā teritorijā),

| — | ietekmes uz dzīvotņu vai sugu dzīvotņu kvalitāti vai ietekmes uz sugu izdzīvošanu mērogs (piemēram, piesārņojuma, trokšņa, noplicināšanās vai citu ekoloģisko apstākļu pasliktināšanās izraisītās ietekmes mērogs), ņemot vērā to ekoloģiskās prasības teritorijā, kas ir paredzētas konkrētajai teritorijai noteiktajos aizsardzības mērķos (kuri var ietvert atjaunošanas mērķrādītāju). |
| --- | --- |

—

ietekmes uz dzīvotņu vai sugu dzīvotņu kvalitāti vai ietekmes uz sugu izdzīvošanu mērogs (piemēram, piesārņojuma, trokšņa, noplicināšanās vai citu ekoloģisko apstākļu pasliktināšanās izraisītās ietekmes mērogs), ņemot vērā to ekoloģiskās prasības teritorijā, kas ir paredzētas konkrētajai teritorijai noteiktajos aizsardzības mērķos (kuri var ietvert atjaunošanas mērķrādītāju).

Kā jau minēts iepriekšējos punktos, novērtējot iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, jāņem vērā ne tikai pašreizējā statusa pasliktināšanās, bet arī izmaiņas, kas varētu kavēt aizsardzības mērķu sasniegšanu, ja tam nepieciešama pašreizējā stāvokļa uzlabošana.

c)   
  Kopā ar citiem plāniem un projektiem radītās kumulatīvās ietekmes novērtēšana

Kopā ar citiem plāniem un projektiem radītās kumulatīvās ietekmes novērtēšana

Kumulatīva ietekme var veidoties projekta vai plāna secīgas, papildu un/vai kombinētas ietekmes rezultātā, ja šo ietekmi apvieno ar citu esošu, plānotu un/vai ticami gaidāmu plānu vai projektu ietekmi (sk. arī 3.1.4. iedaļas 2. tabulu ar galvenajiem apakšposmiem kumulatīvās ietekmes uz Natura 2000 teritoriju novērtēšanai). Kumulatīvās ietekmes piemēri:

Natura 2000

| — | piesārņotāju koncentrācijas pieaugums (jo sevišķi ūdenī un augsnē) līdz līmeņiem, kas pārsniedz līmeņus, kuri ir saderīgi ar teritorijā aizsargājamās dzīvotnes vai sugu ekoloģiskajām prasībām, |
| --- | --- |

—

piesārņotāju koncentrācijas pieaugums (jo sevišķi ūdenī un augsnē) līdz līmeņiem, kas pārsniedz līmeņus, kuri ir saderīgi ar teritorijā aizsargājamās dzīvotnes vai sugu ekoloģiskajām prasībām,

| — | ūdens plūsmas samazināšanās sateces baseinā, ko izraisa ūdens ņemšana vairākās vietās līdz līmenim, kas nav saderīgs ar teritorijā aizsargājamās dzīvotnes vai sugu ekoloģiskajām prasībām, |
| --- | --- |

—

ūdens plūsmas samazināšanās sateces baseinā, ko izraisa ūdens ņemšana vairākās vietās līdz līmenim, kas nav saderīgs ar teritorijā aizsargājamās dzīvotnes vai sugu ekoloģiskajām prasībām,

| — | traucējumi putnu migrācijas vai dzīvnieku pārvietošanās ceļos, |
| --- | --- |

—

traucējumi putnu migrācijas vai dzīvnieku pārvietošanās ceļos,

| — | dažādu projektu un plānu slodzes palielinājums uz ekosistēmas dzīvotnēm un sugām. |
| --- | --- |

—

dažādu projektu un plānu slodzes palielinājums uz ekosistēmas dzīvotnēm un sugām.

Kumulatīvā ietekme ietver dažādus ietekmes veidus dažādos ģeogrāfiskos mērogos un laikposmos. Dažos gadījumos kumulatīvā ietekme veidojas viena vieda projektu ieviešanas rezultātā. Tipiskākie piemēri:

viena vieda projektu

| — | vienā upē vai vienā sateces baseinā tiek būvētas vai plānotas vairākas hidroelektrostacijas, |
| --- | --- |

—

vienā upē vai vienā sateces baseinā tiek būvētas vai plānotas vairākas hidroelektrostacijas,

| — | tuvu cits citam tiek ieviesti vairāki naftas un gāzes vai minerālu ieguves projekti vai |
| --- | --- |

—

tuvu cits citam tiek ieviesti vairāki naftas un gāzes vai minerālu ieguves projekti vai

| — | gar vienu migrācijas ceļu vai vienā reģionā tiek būvēti vai plānoti vairāki vēja parki. |
| --- | --- |

—

gar vienu migrācijas ceļu vai vienā reģionā tiek būvēti vai plānoti vairāki vēja parki.

Citos gadījumos kumulatīvo ietekmi veido dažāda veida projekti, kuri atrodas vienā apgabalā, piemēram, minerālu ieguve, pievadceļi, pārvades līnijas un citi zemes izmantošanas veidi blakus esošajos apgabalos. Dažos gadījumos viena projekta vai plāna atsevišķi elementi tiek ieviesti un novērtēti atsevišķi; šādos gadījumos ir jānovērtē šo elementu kumulatīvā ietekme.

Pienācīgajā novērtējumā ir jāņem vērā citi plāni vai projekti, kuri kopā ar izvērtējamo plānu vai projektu var būtiski ietekmēt teritoriju. Piemēram, tiek ierosināts izbūvēt ceļu, kas ies netālu no Natura 2000 teritorijas, un šī ceļa radītais traucējums (piemēram, troksnis) būtiski neietekmēs teritorijā aizsargājamās putnu sugas. Taču, ja tiek ierosināti citi projekti vai plāni (piemēram, ceļš, kas iet gar Natura 2000 teritorijas otru pusi), kopējais šo projektu radītais trokšņa līmenis varētu būtiski traucēt šīs putnu sugas (trokšņa līmenis, kas pārsniedz līmeni, kas ir saderīgs ar šīs sugas ekoloģiskajām prasībām).

Natura 2000

Natura 2000

Jāatzīmē, ka kumulatīvā ietekme var rasties ietekmēto platību mijiedarbības rezultātā. Piemēram, gaidāms, ka ierosinātais projekts varētu samazināt ūdens līmeni Natura 2000 teritorijā. Atsevišķi ņemot, šis resursu samazinājums nav būtisks, taču, ja esošie mēslojuma un pesticīdu atlikumi no tuvējām lauksaimniecības platībām sasniedz šo teritoriju, ūdens līmeņa samazināšanās var paaugstināt piesārņojošo vielu koncentrācijas paaugstināšanos no noteces līdz tādai pakāpei, kad kopējā ietekme kļūst būtiska, tas ir, piesārņojošo vielu koncentrācija pārsniedz koncentrāciju, kas ir saderīga ar šajā teritorijā aizsargājamās dzīvotnes vai sugu ekoloģiskajām prasībām.

Natura 2000

Kombinētā ietekme jau tiek analizēta iepriekšējas izpētes posmā (3.2. iedaļa), un citi plāni un projekti, kuri varētu darboties kombinācijā, jau ir apzināti. Iepriekšēja izpēte var būt vienkāršots novērtējums, taču pienācīgā novērtējuma posmā ir pienācīgi jānovērtē iepriekš apzinātie ietekmes veidi, ko varētu radīt citi projekti un plāni, kuri varētu darboties kombinācijā ar novērtējamo plānu vai projektu. Tā nolūkā ir kvantitatīvi un/vai kvalitatīvi jānosaka šo pārējo ietekmju veidu mērogs un jānosaka, kuri elementi Natura 2000 teritorijās tiek ietekmēti.

Natura 2000

Kā jau minēts 3.1.4. iedaļā, noteikums par kombinētās ietekmes novērtēšanu attiecas uz citiem plāniem vai projektiem, kuri jau ir pabeigti, ir apstiprināti, bet nav pabeigti, vai ir iesniegti piekrišanas saņemšanai.

citiem plāniem vai projektiem, kuri jau ir pabeigti, ir apstiprināti, bet nav pabeigti, vai ir iesniegti piekrišanas saņemšanai

| Papildus plānu vai projektu ietekmei, kas ir galvenais novērtējuma priekšmets, var būt nepieciešams ņemt vērā jau pabeigto plānu un projektu ietekmi, pievēršoties arī plāniem un projektiem, kas tika īstenoti pirms direktīvas transponēšanas vai teritorijas noteikšanas datuma. Parasti šādu pabeigtu plānu un projektu radītajai ietekmei būtu jābūt iekļautai teritorijas bāzes apstākļos, kas tiek apskatīti šajā posmā.


  Ja plāns vai projekts ir apstiprināts agrāk, bet vēl nav īstenots vai pabeigts, tas ir jāiekļauj kombinētās ietekmes noteikumā. Attiecībā uz citiem rosinātajiem plāniem vai projektiem juridiskās noteiktības dēļ šķiet, ka nosacījumu par kombinēto ietekmi būtu pienācīgi piemērot tikai tādiem plāniem un projektiem, kas ir faktiski ierosināti, proti, ir iesniegts pieteikums sniegt apstiprinājumu vai dot piekrišanu. Vienlaikus ir skaidri jāsaprot, ka, novērtējot šādu plānu vai projektu, dalībvalstis nerada precedentu par labu citiem līdzīgiem, bet vēl neierosinātiem plāniem vai projektiem.

  Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.5.3. iedaļā. |
| --- |

Papildus plānu vai projektu ietekmei, kas ir galvenais novērtējuma priekšmets, var būt nepieciešams ņemt vērā jau pabeigto plānu un projektu ietekmi, pievēršoties arī plāniem un projektiem, kas tika īstenoti pirms direktīvas transponēšanas vai teritorijas noteikšanas datuma. Parasti šādu pabeigtu plānu un projektu radītajai ietekmei būtu jābūt iekļautai teritorijas bāzes apstākļos, kas tiek apskatīti šajā posmā.

Papildus plānu vai projektu ietekmei, kas ir galvenais novērtējuma priekšmets, var būt nepieciešams ņemt vērā jau pabeigto plānu un projektu ietekmi, pievēršoties arī plāniem un projektiem, kas tika īstenoti pirms direktīvas transponēšanas vai teritorijas noteikšanas datuma. Parasti šādu pabeigtu plānu un projektu radītajai ietekmei būtu jābūt iekļautai teritorijas bāzes apstākļos, kas tiek apskatīti šajā posmā.

Ja plāns vai projekts ir apstiprināts agrāk, bet vēl nav īstenots vai pabeigts, tas ir jāiekļauj kombinētās ietekmes noteikumā. Attiecībā uz citiem rosinātajiem plāniem vai projektiem juridiskās noteiktības dēļ šķiet, ka nosacījumu par kombinēto ietekmi būtu pienācīgi piemērot tikai tādiem plāniem un projektiem, kas ir faktiski ierosināti, proti, ir iesniegts pieteikums sniegt apstiprinājumu vai dot piekrišanu. Vienlaikus ir skaidri jāsaprot, ka, novērtējot šādu plānu vai projektu, dalībvalstis nerada precedentu par labu citiem līdzīgiem, bet vēl neierosinātiem plāniem vai projektiem.

Ja plāns vai projekts ir apstiprināts agrāk, bet vēl nav īstenots vai pabeigts, tas ir jāiekļauj kombinētās ietekmes noteikumā. Attiecībā uz citiem rosinātajiem plāniem vai projektiem juridiskās noteiktības dēļ šķiet, ka nosacījumu par kombinēto ietekmi būtu pienācīgi piemērot tikai tādiem plāniem un projektiem, kas ir faktiski ierosināti, proti, ir iesniegts pieteikums sniegt apstiprinājumu vai dot piekrišanu. Vienlaikus ir skaidri jāsaprot, ka, novērtējot šādu plānu vai projektu, dalībvalstis nerada precedentu par labu citiem līdzīgiem, bet vēl neierosinātiem plāniem vai projektiem.

Papildu informācija ir sniegta 6. panta vadlīniju 4.5.3. iedaļā.

Kumulatīvās ietekmes analīzei nepieciešamais ģeogrāfiskais tvērums ir atkarīgs no plāna vai projekta vieda un no dzīvotnēm un sugām, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska. To varētu noteikt, piemēram, zināmā rādiusā vai ņemot vērā noteces baseina robežas, vai gar putnu migrācijas ceļiem. Tajā būtu jāietver viss ģeogrāfiskais apgabals, kurā visas plāna vai projekta darbības un to kumulatīvā ietekme, visticamāk, atstās sekas uz attiecīgo Natura 2000 teritoriju aizsardzības mērķiem.

ģeogrāfiskais tvērums

Natura 2000

Kumulatīvās un sinerģētiskās ietekmes novērtēšana ir sevišķi piemērota novērtējumiem plānu mērogā, jo tas var novērst problēmas vēlākos posmos, ieviešot projektus, piemēram, transporta tīklu plāniem, enerģētikas plāniem, ūdens resursu apsaimniekošanas plāniem un reģionāliem plāniem un stratēģijām, zemes izmantošanas plāniem un tamlīdzīgiem plāniem. Šai ziņā būtu īpaši lietderīgi iepazīties ar citu esošo plānu un projektu vides novērtējumiem (SVN un pienācīgais novērtējums, ja pieejams).

plānu mērogā

Šādu plānu pienācīgais novērtējums turklāt var noteikt atsevišķu plāna elementu (projektu) pienācīgā novērtējuma tvērumu to kumulatīvās ietekmes aspektā. Piemēram, nosakot minerālu ieguves plāna pienācīgā novērtējuma tvērumu, varētu būt lietderīgi noteikt mēru vai pakāpi, kādā pievadceļu tīkls plašākā zonā varētu piedalīties kumulatīvās ietekmes veidošanā, piemēram, attiecībā uz to, kā dzīvotņu sadrumstalotība ietekmē sugu populācijas.

3. tabula norāda avotus informācijai par citiem plāniem un projektiem, kas varētu radīt kumulatīvo ietekmi. Kumulatīvās ietekmes novērtēšanas racionalizācijā var palīdzēt kumulatīvās ietekmes apkopošanas rīki, piemēram, datubāzes, kurās tiek reģistrēti apsveramie projekti un plāni. Piemēram, ir daudz vieglāk gūt pārskatu par dažādām darbībām, izmantojot atjauninātu valsts vai reģiona mēroga datubāzi, vēlams ar dinamisku karti, kas lietotājam ļauj meklēt visus projektus, tostarp arī projektus plānošanas posmā. Lai šāda veida datubāzes būtu lietderīgas pienācīgā novērtējuma veikšanai, kompetentajām iestādēm jācenšas glabāt visus dokumentus tiešsaistē arī pēc atļaujas piešķiršanas (piemēram, ietekmes novērtējumu, informāciju par noteiktajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, apstiprināšanas nosacījumus).

datubāzes

Lai apkopotu informāciju par citiem plāniem/projektiem, kuri jāņem vērā novērtējuma laikā, būtu jākonsultējas ar kompetentajām iestādēm (dabas aizsardzības, nozaru kompetentajām iestādēm). Tā kā kompetentajām iestādēm ir vislabākais pārskats un zināšanas par citām darbībām plašākā apgabalā, tās var arī palīdzēt vai atbalstīt kumulatīvās ietekmes novērtēšanu. Tās var arī apkopot attiecīgo informāciju un sniegt to projekta attīstītājiem un konsultantiem.

kompetentajām iestādēm

Kumulatīvās ietekmes novērtēšanai izmantojama informācija no dažādiem avotiem, tostarp vides pētījumiem un programmām, stratēģiskajiem, nozaru un reģionālajiem vides novērtējumiem, vides novērtējumiem projektu mērogā, kumulatīvās ietekmes novērtējumiem līdzīgās situācijās un pētījumiem par konkrētiem jautājumiem. Labu informāciju par kumulatīvo ietekmi var iegūt arī, izmantojot ekspertu konsultācijas.

avotiem

Kumulatīvās ietekmes novērtēšanai var izmantot ļoti dažādas metodes un rīkus, kas parasti ietver arī novērtējuma tvēruma noteikšanu un novērtēšanu (sk. 2. attēlu).

metodes un rīkus

| Avots: Eiropas Komisija (1999). Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions (Pamatnostādnes par netiešās un kumulatīvās ietekmes novērtēšanu, kā arī ietekmes mijiedarbību). |
| --- |

Image 2

Avots: Eiropas Komisija (1999). Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions (Pamatnostādnes par netiešās un kumulatīvās ietekmes novērtēšanu, kā arī ietekmes mijiedarbību).

Avots:

Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions

Nosakot tvērumu to iespējamo ietekmes veidu apzināšanai, kuri kumulatīvās ietekmes novērtējumā būs jāanalizē detalizētāk, var izmantot konsultācijas, kontrolsarakstus, karšu pārklājumus, tīklu un sistēmu analīzi.

| — | Tīklu un sistēmu analīze balstās uz to, ka atsevišķi vides elementi ir saistīti un tie mijiedarbojas un ka ietekme uz kādu iezīmi ietekmēs arī citus elementus, ar ko šī iezīme mijiedarbojas. |
| --- | --- |

—

Tīklu un sistēmu analīze balstās uz to, ka atsevišķi vides elementi ir saistīti un tie mijiedarbojas un ka ietekme uz kādu iezīmi ietekmēs arī citus elementus, ar ko šī iezīme mijiedarbojas.

Tīklu un sistēmu analīze

| — | Telpiskajā analīzē izmanto ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) un karšu pārklājumus, lai noteiktu vietas, kurās ir iespējama dažādu darbību kumulatīva ietekme, un lai noteiktu ietekmju veidu mijiedarbību. To var arī izmantot, lai ģeogrāfiski pārklātu projekta ietekmi uz izvēlētajiem receptoriem, elementiem vai resursiem un tādējādi noteiktu, kur gaidāma visbūtiskākā ietekme. |
| --- | --- |

—

Telpiskajā analīzē izmanto ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) un karšu pārklājumus, lai noteiktu vietas, kurās ir iespējama dažādu darbību kumulatīva ietekme, un lai noteiktu ietekmju veidu mijiedarbību. To var arī izmantot, lai ģeogrāfiski pārklātu projekta ietekmi uz izvēlētajiem receptoriem, elementiem vai resursiem un tādējādi noteiktu, kur gaidāma visbūtiskākā ietekme.

Telpiskajā analīzē

| — | Jutīguma kartēšana var palīdzēt prognozēt konkrētu darbību iespējamo kumulatīvo ietekmi uz dabas elementiem, kuri ir neaizsargāti attiecībā pret šīm darbībām (sīkāki paskaidrojumi ir sniegti šo vadlīniju 4.2.2. iedaļā) (31). |
| --- | --- |

—

Jutīguma kartēšana var palīdzēt prognozēt konkrētu darbību iespējamo kumulatīvo ietekmi uz dabas elementiem, kuri ir neaizsargāti attiecībā pret šīm darbībām (sīkāki paskaidrojumi ir sniegti šo vadlīniju 4.2.2. iedaļā) (31).

Jutīguma kartēšana

31

| — | Ekspertu paneļus var izveidot, lai apzinātu un novērtētu kumulatīvo ietekmi. Var izveidot matricas, lai novērtētu ietekmi un apsvērtu vairāku darbību radīto kumulatīvo ietekmi uz teritoriju vai elementu, kā arī vairāku ietekmju mijiedarbību. |
| --- | --- |

—

Ekspertu paneļus var izveidot, lai apzinātu un novērtētu kumulatīvo ietekmi. Var izveidot matricas, lai novērtētu ietekmi un apsvērtu vairāku darbību radīto kumulatīvo ietekmi uz teritoriju vai elementu, kā arī vairāku ietekmju mijiedarbību.

Ekspertu paneļus

| — | Modelēšana ir analītisks rīks, ar ko, simulējot vides apstākļus, kvantitatīvi nosaka attiecības starp cēloņiem un sekām. Modeļi ir dažādi – no gaisa kvalitātes vai trokšņa modeļiem līdz pat tādiem modeļiem, kas pārstāv sarežģītas dabiskas sistēmas. |
| --- | --- |

—

Modelēšana ir analītisks rīks, ar ko, simulējot vides apstākļus, kvantitatīvi nosaka attiecības starp cēloņiem un sekām. Modeļi ir dažādi – no gaisa kvalitātes vai trokšņa modeļiem līdz pat tādiem modeļiem, kas pārstāv sarežģītas dabiskas sistēmas.

Modelēšana

| — | Ekoloģiskās kapacitātes (32)
  analīzē aplūko ietekmes akumulāciju salīdzinājumā ar noteiktām robežvērtībām. Taču ne vienmēr konkrētajam elementam vai receptoram ir iespējams noteikt robežvērtību vai ekoloģisko kapacitāti. |
| --- | --- |

—

Ekoloģiskās kapacitātes (32)
  analīzē aplūko ietekmes akumulāciju salīdzinājumā ar noteiktām robežvērtībām. Taču ne vienmēr konkrētajam elementam vai receptoram ir iespējams noteikt robežvērtību vai ekoloģisko kapacitāti.

Ekoloģiskās kapacitātes

32

analīzē

Neatkarīgi no tā, kādas metodes tiek izmantotas, tās ir jāpielāgo, ņemot vērā analīzei pieejamo informāciju, un iespēju robežās tām ir jāsniedz kvantitatīvas aplēses par kumulatīvo ietekmi. Sagatavojot kvalitatīvas aplēses par kumulatīvo ietekmi, jābalstās uz neatkarīgu ekspertu paneļa vienprātīgu novērtējumu, nevis uz viena eksperta viedokli. Ekspertu panelis var būt noderīgs un pat nepieciešams situācijās, kad, piemēram, novērtējamā kumulatīvā ietekme veidojas no dažādiem projektiem, piemēram, ja vienā upē tiek būvēta hidroelektrostacija, veikti bagarēšanas darbi un apūdeņošanas darbības.

Izvēlētajai metodei nav jābūt sarežģītai. Rezultātus jācenšas pasniegt tā, lai attīstītājs, lēmuma pieņēmējs (t. i., kompetentā iestāde) un iedzīvotāji tos varētu viegli saprast. Valdībai var būt būtiska loma, nodrošinot un ieviešot sistēmas, uz kurām jābalsta šis darbs, kā arī lai palīdzētu noteikt un pārvaldīt kumulatīvo ietekmi.

11. izcēlumā sniegts piemērs ar kumulatīvās ietekmes novērtēšanas procesa apakšposmiem. Ieviešot šo procesu, jāvadās no nepieciešamības , t. i., atsevišķus apakšposmus var veikt citā secībā, kā arī veikt tos iteratīvi, pie dažiem apakšposmiem ir atkārtoti jāatgriežas vēlāk, balstoties uz citos apakšposmos iegūtajiem rezultātiem.

| 11. izcēlums


  Kumulatīvās ietekmes novērtēšanas (KumIN) procesa apakšposmu piemērs



  1. apakšposms. Tvēruma noteikšana:








  — | nosaka KumIN novērtējamās platības ģeogrāfiskās robežas un novērtējuma īstenošanas laiku, |
| --- | --- |

11. izcēlums

11. izcēlums

Kumulatīvās ietekmes novērtēšanas (KumIN) procesa apakšposmu piemērs

Kumulatīvās ietekmes novērtēšanas (KumIN) procesa apakšposmu piemērs

1. apakšposms. Tvēruma noteikšana:

1. apakšposms. Tvēruma noteikšana:

—

nosaka KumIN novērtējamās platības ģeogrāfiskās robežas un novērtējuma īstenošanas laiku,

| — | apzina aizsargājamās dzīvotnes un sugas, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska, un apsveramos ekoloģiskos procesus, |
| --- | --- |

—

apzina aizsargājamās dzīvotnes un sugas, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska, un apsveramos ekoloģiskos procesus,

| — | apzina citus esošos un plānotos plānus un projektus (un cilvēku darbības), kas ietekmē vai varētu ietekmēt KumIN novērtējamos dabas elementus, |
| --- | --- |

—

apzina citus esošos un plānotos plānus un projektus (un cilvēku darbības), kas ietekmē vai varētu ietekmēt KumIN novērtējamos dabas elementus,

| — | apzina dabiskos faktorus, kas ietekmē KumIN analizējamo elementu stāvokli. |
| --- | --- |

—

apzina dabiskos faktorus, kas ietekmē KumIN analizējamo elementu stāvokli.

2. apakšposms. Kumulatīvās ietekmes uz aizsargājamajām dzīvotnēm un sugām novērtēšana:

2. apakšposms. Kumulatīvās ietekmes uz aizsargājamajām dzīvotnēm un sugām novērtēšana:

| — | apkopo pieejamo informāciju par citu plānu, projektu, darbību un par dabisko faktoru ietekmi uz konkrētajai teritorijai noteiktajiem aizsardzības mērķiem, kas ir paredzēti teritorijā sastopamajiem dabas elementiem, |
| --- | --- |

—

apkopo pieejamo informāciju par citu plānu, projektu, darbību un par dabisko faktoru ietekmi uz konkrētajai teritorijai noteiktajiem aizsardzības mērķiem, kas ir paredzēti teritorijā sastopamajiem dabas elementiem,

| — | aplēš kumulatīvo ietekmi uz konkrētajai teritorijai noteiktajiem aizsardzības mērķiem, kas ir noteikti teritorijā sastopamajiem aizsargājamajiem elementiem, – t. i., ietekmi, ko novērtējamais projekts rada uz aizsargājamajiem elementiem kopā ar citiem plāniem vai projektiem. |
| --- | --- |

—

aplēš kumulatīvo ietekmi uz konkrētajai teritorijai noteiktajiem aizsardzības mērķiem, kas ir noteikti teritorijā sastopamajiem aizsargājamajiem elementiem, – t. i., ietekmi, ko novērtējamais projekts rada uz aizsargājamajiem elementiem kopā ar citiem plāniem vai projektiem.

3. apakšposms. Gaidāmās kumulatīvās ietekmes būtiskuma novērtēšana:

3. apakšposms. Gaidāmās kumulatīvās ietekmes būtiskuma novērtēšana:

| — | novērtē, cik būtiska būs gaidāmā kumulatīvā ietekme uz analizējamajiem dabas elementiem, ņemot vērā tiem noteiktos aizsardzības mērķus. Piemēram, ja kumulatīvā ietekme uz kādu no parametriem, kas nosaka dabas elementa stāvokli, tuvojas vai pārsniedz robežvērtību, kas ir noteikta konkrētā elementa aizsardzības mērķī, ietekme ir būtiska. |
| --- | --- |

—

novērtē, cik būtiska būs gaidāmā kumulatīvā ietekme uz analizējamajiem dabas elementiem, ņemot vērā tiem noteiktos aizsardzības mērķus. Piemēram, ja kumulatīvā ietekme uz kādu no parametriem, kas nosaka dabas elementa stāvokli, tuvojas vai pārsniedz robežvērtību, kas ir noteikta konkrētā elementa aizsardzības mērķī, ietekme ir būtiska.

4. apakšposms. Kumulatīvās ietekmes pārvaldīšana:

4. apakšposms. Kumulatīvās ietekmes pārvaldīšana:

| — | ja nepieciešams, nosaka papildu pasākumus ietekmes mazināšanai, lai mazinātu prognozēto kumulatīvo ietekmi uz aizsargājamajiem elementiem (lai novērtētu šādu papildu ietekmes mazināšanas pasākumu ieguldījumu, jāveic 2. un 3. apakšposmā aprakstītās darbības). |
| --- | --- |

—

ja nepieciešams, nosaka papildu pasākumus ietekmes mazināšanai, lai mazinātu prognozēto kumulatīvo ietekmi uz aizsargājamajiem elementiem (lai novērtētu šādu papildu ietekmes mazināšanas pasākumu ieguldījumu, jāveic 2. un 3. apakšposmā aprakstītās darbības).

3.2.3.   
  Trešais apakšposms – plāna vai projekta ietekmes uz Natura 2000 teritorijas viengabalainību novērtēšana

Trešais apakšposms – plāna vai projekta ietekmes uz Natura 2000 teritorijas viengabalainību novērtēšana

Iepriekš apkopotajai informācijai un prognozēm par iespējamo ietekmi un izmaiņām, kas varētu rasties plāna vai projekta dažādos ieviešanas posmos, un par šīs ietekmes un izmaiņu intensitātes pakāpi un līmeni tagad vajadzētu ļaut novērtēt, kādā pakāpē plāns vai projekts ietekmē teritorijas viengabalainību.

Teritorijas viengabalainības un ietekmes novērtējuma aprakstam jābalstās uz parametriem, kuri nosaka teritorijā sastopamo dzīvotņu un sugu un to ekoloģisko prasību konkrētos aizsardzības mērķus. Tas varētu būt lietderīgi arī vēlāk ieviešanas laikā – plāna vai projekta ietekmes uzraudzībai.

| Jēdziena “integritāte” [“viengabalainība”] nozīme jeb konotācija nepārprotami ir saistīta ar ekoloģisko integritāti [viengabalainību]. To var uzskatīt par tādu īpašību vai stāvokli, kad kaut kas ir pilnīgs vai viens veselums. Dinamiskā ekoloģiskajā kontekstā tas var arī ietvert spēju būt noturīgam un attīstīties veidos, kas ir labvēlīgi saglabāšanās [aizsardzības] nodrošināšanai.


  Jēdzienu “teritorijas integritāte” [“teritorijas viengabalainība”] var definēt kā teritorijas ekoloģiskās struktūras, funkcijas un ekoloģisko procesu saskanīgu summu visā teritorijā, kas ļauj uzturēt dzīvotnes, dzīvotņu kompleksus un/vai sugu populācijas, kuru dēļ teritorija ir tikusi noteikta.


  Teritorijas integritāti [viengabalainību] var aprakstīt kā ļoti labu, ja tiek realizēts tai piemītošais potenciāls sasniegt teritorijas saglabāšanas [aizsardzības] mērķus, ja dinamiskos apstākļos tiek uzturēta spēja pašatjaunoties un tikt galā ar kaitējumu un ja ir vajadzīgs tikai minimāls atbalsts ārējas apsaimniekošanas veidā.

  Sk. 6. panta vadlīniju 4.6.4. iedaļu. |
| --- |

Jēdziena “integritāte” [“viengabalainība”] nozīme jeb konotācija nepārprotami ir saistīta ar ekoloģisko integritāti [viengabalainību]. To var uzskatīt par tādu īpašību vai stāvokli, kad kaut kas ir pilnīgs vai viens veselums. Dinamiskā ekoloģiskajā kontekstā tas var arī ietvert spēju būt noturīgam un attīstīties veidos, kas ir labvēlīgi saglabāšanās [aizsardzības] nodrošināšanai.

Jēdziena “integritāte” [“viengabalainība”] nozīme jeb konotācija nepārprotami ir saistīta ar ekoloģisko integritāti [viengabalainību]. To var uzskatīt par tādu īpašību vai stāvokli, kad kaut kas ir pilnīgs vai viens veselums. Dinamiskā ekoloģiskajā kontekstā tas var arī ietvert spēju būt noturīgam un attīstīties veidos, kas ir labvēlīgi saglabāšanās [aizsardzības] nodrošināšanai.

Jēdzienu “teritorijas integritāte” [“teritorijas viengabalainība”] var definēt kā teritorijas ekoloģiskās struktūras, funkcijas un ekoloģisko procesu saskanīgu summu visā teritorijā, kas ļauj uzturēt dzīvotnes, dzīvotņu kompleksus un/vai sugu populācijas, kuru dēļ teritorija ir tikusi noteikta.

Jēdzienu “teritorijas integritāte” [“teritorijas viengabalainība”] var definēt kā teritorijas ekoloģiskās struktūras, funkcijas un ekoloģisko procesu saskanīgu summu visā teritorijā, kas ļauj uzturēt dzīvotnes, dzīvotņu kompleksus un/vai sugu populācijas, kuru dēļ teritorija ir tikusi noteikta.

Teritorijas integritāti [viengabalainību] var aprakstīt kā ļoti labu, ja tiek realizēts tai piemītošais potenciāls sasniegt teritorijas saglabāšanas [aizsardzības] mērķus, ja dinamiskos apstākļos tiek uzturēta spēja pašatjaunoties un tikt galā ar kaitējumu un ja ir vajadzīgs tikai minimāls atbalsts ārējas apsaimniekošanas veidā.

Teritorijas integritāti [viengabalainību] var aprakstīt kā ļoti labu, ja tiek realizēts tai piemītošais potenciāls sasniegt teritorijas saglabāšanas [aizsardzības] mērķus, ja dinamiskos apstākļos tiek uzturēta spēja pašatjaunoties un tikt galā ar kaitējumu un ja ir vajadzīgs tikai minimāls atbalsts ārējas apsaimniekošanas veidā.

Sk. 6. panta vadlīniju 4.6.4. iedaļu.

Tādējādi “teritorijas viengabalainība” ir saistīta ar tās aizsardzības mērķiem, galvenajiem dabas elementiem, ekoloģisko struktūru un funkcijām. `Ja ierosinātais plāns vai projekts (atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem un projektiem) neapdraud teritorijas aizsardzības mērķus, tiek uzskatīts, ka teritorijas viengabalainība netiek negatīvi ietekmēta jeb izjaukta.

Teritorijas viengabalainība attiecas arī uz galvenajiem ekoloģiskajiem procesiem un faktoriem, kuri nodrošina dzīvotņu un sugu ilgtermiņa klātbūtni Natura 2000 teritorijā. Parasti tas tiek ietverts teritorijas aizsardzības mērķos (piemēram, uzlabot dzīvotnes kvalitāti vai palielināt sugas izplatības areālu teritorijā). Šo faktoru pasliktināšanās var apdraudēt šo mērķu sasniegšanu, un tam var būt nelabvēlīga ietekme arī tad, ja sugas vai dzīvotnes netiek tieši ietekmētas. Piemēram, upju dzīvotņu un sugu saglabāšanai ir būtiski tādi faktori kā upes hidroloģiskais režīms, plūdu morfoloģiskie procesi, erozija, nosēdumu pārnese un uzkrāšanās, un tie ir atspoguļoti aizsardzības mērķos. Ietekmējot šos procesus, var ietekmēt teritorijas viengabalainību arī tad, ja netiek tieši ietekmētas apzinātās dabiskās dzīvotnes un vietas, kurās sugu sastopamība ir apstiprināta.

Natura 2000

Ja tiek noteikts, ka plāna vai projekta ietekmes rezultātā tiks pastāvīgi daļēji zaudēta tāda dzīvotne vai tāda suga, kuras sastopamība teritorijā ir būtiska, vai ka tiks izraisīta ilgstoša teritorijas ekoloģiskās struktūras, funkciju un procesu pasliktināšanās, var secināt, ka plāns vai projekts nelabvēlīgi ietekmēs teritorijas viengabalainību.

Tai pašā laikā ir jāņem vērā arī tas, ka, pateicoties teritorijas spējai tikt galā ar kaitējumu vai tās noturībai, dažos gadījumos teritorijas ekoloģiskā struktūra un funkcijas varētu atjaunoties salīdzinoši īsā laikā, piemēram, biocenoze vai sugas populācija pēc īslaicīga traucējuma varētu dabiski atjaunoties. Šādā gadījumā varētu uzskatīt, ka projekts vai plāns neizjauks teritorijas viengabalainību. Spēja tikt galā ar kaitējumu parasti tiek atspoguļota aizsargājamo elementu aizsardzības mērķos (piemēram, nosakot robežvērtības vai maksimālo pieļaujamo izmaiņu robežas, kā, piemēram, atļaujot noteiktas pakāpes īslaicīgu saduļķošanos upēs vai citos ūdensobjektos apkopes darbu laikā).

Īslaicīgās nelabvēlīgās ietekmes pakāpe varētu būt noteicošais faktors, lai secinātu, vai pastāv nelabvēlīga ietekme uz teritoriju. Ja laiks, kas nepieciešams, lai dzīvotne atjaunotos, tiek lēsts kā dažas dienas, nedēļas vai pat daži mēneši, tad, iespējams, var uzskatīt, ka teritorijas viengabalainība netiks izjaukta. Tādējādi, lai gan īslaicīgs traucējums ietekmē dažas dzīvotnes vai sugas, tas, iespējams, neizjauks teritorijas viengabalainību. Tomēr šie jautājumi rūpīgi jāanalizē katrā konkrētajā situācijā, ņemot vēra konkrētās teritorijas ekosistēmu cikliskumu, biocenožu struktūru un teritorijas ekoloģiskās funkcijas un procesus.

Mazāku teritoriju gadījumā, kurās sastopama tikai viena vai dažas dzīvotnes vai sugas un kuru ekoloģiskās funkcijas ir skaidras, varētu būt salīdzinoši vienkārši novērtēt ietekmi uz teritorijas viengabalainību. Taču novērtēšana būs sarežģītāka lielākām teritorijām, kurās ir sastopamas daudzas dzīvotnes un sugas, ar kompleksām ekosistēmām un ekoloģiskajām funkcijām.

Lai sistemātiski un objektīvi novērtētu ietekmi uz teritorijas viengabalainību, ir jāizmanto robežvērtības un mērķrādītāji, kas ir noteikti teritorijā aizsargājamo dzīvotņu veidu un sugas aizsardzības mērķu katram raksturlielumam. Lai palīdzētu noteikt, vai tiek ietekmēta Natura 2000 teritorijas viengabalainība, 12. izcēlumā tiek piedāvāts orientējošs kontrolsaraksts, kas atspoguļo teritorijās aizsargājamo dzīvotņu/sugu aizsardzības mērķu parametrus.

Natura 2000

| 12. izcēlums


  Ietekmes uz teritorijas viengabalainību novērtēšana: kontrolsaraksta piemērs

  Vai plāns vai projekts varētu:






  — | traucēt vai aizkavēt teritorijas aizsardzības mērķu sasniegšanu? |
| --- | --- |

12. izcēlums

12. izcēlums

Ietekmes uz teritorijas viengabalainību novērtēšana: kontrolsaraksta piemērs

Ietekmes uz teritorijas viengabalainību novērtēšana: kontrolsaraksta piemērs

Vai plāns vai projekts varētu:

—

traucēt vai aizkavēt teritorijas aizsardzības mērķu sasniegšanu?

| — | samazināt teritorijā sastopamo aizsargājamo dzīvotņu vai aizsargājamo sugu dzīvotņu platības vai kvalitāti? |
| --- | --- |

—

samazināt teritorijā sastopamo aizsargājamo dzīvotņu vai aizsargājamo sugu dzīvotņu platības vai kvalitāti?

| — | samazināt to aizsargājamo sugu populācijas, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska? |
| --- | --- |

—

samazināt to aizsargājamo sugu populācijas, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska?

| — | izraisīt traucējumus, kas varētu negatīvi ietekmēt sugu populāciju lielumu vai blīvumu vai līdzsvaru starp sugām? |
| --- | --- |

—

izraisīt traucējumus, kas varētu negatīvi ietekmēt sugu populāciju lielumu vai blīvumu vai līdzsvaru starp sugām?

| — | novest pie tādu aizsargājamo sugu izstumšanas, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska, un tādējādi samazināt šo sugu izplatību teritorijā? |
| --- | --- |

—

novest pie tādu aizsargājamo sugu izstumšanas, kuru sastopamība teritorijā ir būtiska, un tādējādi samazināt šo sugu izplatību teritorijā?

| — | izraisīt I pielikumā norādīto dzīvotņu vai sugu dzīvotņu sadrumstalotību? |
| --- | --- |

—

izraisīt I pielikumā norādīto dzīvotņu vai sugu dzīvotņu sadrumstalotību?

| — | izraisīt galveno elementu, dabisko procesu vai teritorijā sastopamo dzīvotņu un sugu uzturēšanai vai atjaunošanai nepieciešamo resursu (piemēram, koku apauguma, plūdmaiņu laikā atsegto zonu, ikgadējo plūdu, medījumu, barības resursu) zudumu vai samazināšanos? |
| --- | --- |

—

izraisīt galveno elementu, dabisko procesu vai teritorijā sastopamo dzīvotņu un sugu uzturēšanai vai atjaunošanai nepieciešamo resursu (piemēram, koku apauguma, plūdmaiņu laikā atsegto zonu, ikgadējo plūdu, medījumu, barības resursu) zudumu vai samazināšanos?

| — | traucēt faktoriem, kas palīdz teritorijā uzturēt labvēlīgus apstākļus vai kas ir nepieciešami šo apstākļu atjaunošanai līdz labvēlīgam stāvoklim? |
| --- | --- |

—

traucēt faktoriem, kas palīdz teritorijā uzturēt labvēlīgus apstākļus vai kas ir nepieciešami šo apstākļu atjaunošanai līdz labvēlīgam stāvoklim?

| — | traucēt tādu sugu līdzsvaru, izplatību un blīvumu, kuras liecina par labvēlīgiem apstākļiem teritorijā? |
| --- | --- |

—

traucēt tādu sugu līdzsvaru, izplatību un blīvumu, kuras liecina par labvēlīgiem apstākļiem teritorijā?

3.2.4.   
  Ceturtais apakšposms – ietekmes mazināšanas pasākumi

Ceturtais apakšposms – ietekmes mazināšanas pasākumi

| Ja pienācīgā novērtējuma veikšanas gaitā ir konstatēta nelabvēlīga ietekme uz teritorijas integritāti [viengabalainību] vai ja tādu iespēju nevar izslēgt, plānu vai projektu nevar apstiprināt. Tomēr atkarībā no konstatētās ietekmes pakāpes var būt iespējams ieviest noteiktus seku [ietekmes] mazināšanas pasākumus, kas nepieļaus vai mazinās šādu ietekmi līdz līmenim, kad tai vairs nebūs negatīvu seku uz teritorijas integritāti [viengabalainību].

  Sk. 6. panta vadlīniju 4.6.6. iedaļu. |
| --- |

Ja pienācīgā novērtējuma veikšanas gaitā ir konstatēta nelabvēlīga ietekme uz teritorijas integritāti [viengabalainību] vai ja tādu iespēju nevar izslēgt, plānu vai projektu nevar apstiprināt. Tomēr atkarībā no konstatētās ietekmes pakāpes var būt iespējams ieviest noteiktus seku [ietekmes] mazināšanas pasākumus, kas nepieļaus vai mazinās šādu ietekmi līdz līmenim, kad tai vairs nebūs negatīvu seku uz teritorijas integritāti [viengabalainību].

Ja pienācīgā novērtējuma veikšanas gaitā ir konstatēta nelabvēlīga ietekme uz teritorijas integritāti [viengabalainību] vai ja tādu iespēju nevar izslēgt, plānu vai projektu nevar apstiprināt. Tomēr atkarībā no konstatētās ietekmes pakāpes var būt iespējams ieviest noteiktus seku [ietekmes] mazināšanas pasākumus, kas nepieļaus vai mazinās šādu ietekmi līdz līmenim, kad tai vairs nebūs negatīvu seku uz teritorijas integritāti [viengabalainību].

Sk. 6. panta vadlīniju 4.6.6. iedaļu.

Ietekmes mazināšanas pasākumus var ierosināt plāna vai projekta attīstītājs vai pieprasīt kompetentās valsts iestādes, lai izvairītos no iespējamās ietekmes, kas noteikta pienācīgajā novērtējumā, novērstu vai samazinātu šo ietekmi līdz līmenim, kad teritorijas viengabalainība vairs netiks negatīvi ietekmēta.

Praksē ietekmes mazināšanas pasākumu nepieciešamība bieži tiek konstatēta plāna vai projekta izstrādes vai sagatavošanas agrīnā stadijā (piemēram, attīstītājam / pieteikuma iesniedzējam to apspriežot ar dabas aizsardzības speciālistiem pirms pieteikuma iesniegšanas), un tas tiek norādīts apstiprinājuma saņemšanas pieteikumā. Lai gan ietekmes mazināšanas pasākumus neņem vērā plāna vai projekta iepriekšējas izpētes laikā, tas, ka ir konstatēts, ka šādi pasākumi ir nepieciešami, var lielā mērā sekmēt efektīvu, rezultatīvu un savlaicīgu pienācīgā novērtējuma izpildi un tādējādi arī lēmuma pieņemšanu par to, vai plānu vai projektu var apstiprināt saskaņā ar 6. panta 3. punktu.

Atbilstoši ietekmes mazināšanas pasākumu hierarhijai iesaka pirmām kārtām izvairīšanos (t. i., pirmkārt, novērst būtiskas ietekmes veidošanos), pēc tam ietekmes samazināšanu (t. i., samazināt ietekmes mērogu un/vai ietekmes rašanās varbūtību). 6. tabulā sniegti piemēri.

izvairīšanos

samazināšanu

6. tabula

6. tabula

Ietekmes mazināšanas pasākumu piemēri

Ietekmes mazināšanas pasākumu piemēri

| Izvairīšanās no ietekmes: |
| --- |
| — | tehniski risinājumi, kas novērš plāna vai projekta nevēlamu ietekmi (piemēram, ierīces, ar ko slāpē troksni, mazina gaismu vai putekļus), |

Izvairīšanās no ietekmes:

—

tehniski risinājumi, kas novērš plāna vai projekta nevēlamu ietekmi (piemēram, ierīces, ar ko slāpē troksni, mazina gaismu vai putekļus),

| — | projekta elementu izvietošana tā, lai izvairītos no jutīgām teritorijām (no Natura 2000 teritorijām pilnībā vai no to būtiskākajām platībām, vai no platībām, kas savieno Natura 2000 teritorijas), |
| --- | --- |

—

projekta elementu izvietošana tā, lai izvairītos no jutīgām teritorijām (no Natura 2000 teritorijām pilnībā vai no to būtiskākajām platībām, vai no platībām, kas savieno Natura 2000 teritorijas),

Natura 2000

Natura 2000

| — | aizsargžogi vai citi pasākumi, ar ko novērš kaitējumu augiem un dzīvniekiem, |
| --- | --- |

—

aizsargžogi vai citi pasākumi, ar ko novērš kaitējumu augiem un dzīvniekiem,

| — | darbu pārtraukšana jutīgos periodos (piemēram, sugu vairošanās laikā), |
| --- | --- |

—

darbu pārtraukšana jutīgos periodos (piemēram, sugu vairošanās laikā),

| — | darbu koordinācijas uzlabošana, lai izvairītos no kumulatīvas ietekmes. |
| --- | --- |

—

darbu koordinācijas uzlabošana, lai izvairītos no kumulatīvas ietekmes.

Ietekmes samazināšana:

| — | emisiju kontroles pasākumi, |
| --- | --- |

—

emisiju kontroles pasākumi,

| — | trokšņu barjeras, piemēram, ekrāni, |
| --- | --- |

—

trokšņu barjeras, piemēram, ekrāni,

| — | piesārņojuma pārtveršanas pasākumi, |
| --- | --- |

—

piesārņojuma pārtveršanas pasākumi,

| — | pieejas ierobežošana jutīgajām platībām būvniecības/ekspluatācijas laikā, |
| --- | --- |

—

pieejas ierobežošana jutīgajām platībām būvniecības/ekspluatācijas laikā,

| — | sugu pārvietošanos sekmējoši pasākumi (piemēram, tam paredzēti tilti, tuneļi un “ekodukti”), |
| --- | --- |

—

sugu pārvietošanos sekmējoši pasākumi (piemēram, tam paredzēti tilti, tuneļi un “ekodukti”),

| — | ietekmi veidojošo darbību pielāgošana tā, lai pēc iespējas mazinātu ietekmi (piemēram, trokšņa, gaismas, putekļu, u. c. ietekmi). |
| --- | --- |

—

ietekmi veidojošo darbību pielāgošana tā, lai pēc iespējas mazinātu ietekmi (piemēram, trokšņa, gaismas, putekļu, u. c. ietekmi).

Plānu gadījumā ar ietekmes mazināšanas pasākumiem varētu, piemēram, izņemt no plāna tos elementus, par kuriem konstatēts, ka tie izjauks teritorijas viengabalainību, vai tos pārvietot citur. Visa novērtēšanas procesa laikā ierosinātos pasākumus var precizēt. Augsta līmeņa plānos (valsts vai reģionālajos plānos) var vienkārši noteikt iespējamos ietekmes mazināšanas pasākumus, kuri tiek detalizētāk izstrādāti zemākos līmeņos – atbilstoši ekoloģiskajām, izvietojuma, izpildes laika, juridiskajām un finanšu prasībām, kuras ir jāievēro jebkura plānošanas pieteikuma ietvaros.

Ietekmes mazināšanas pasākumus nedrīkst jaukt ar kompensācijas pasākumiem; kompensācijas pasākumi tiek apsvērti tikai 6. panta 4. punkta procedūras ietvaros (sk. šī dokumenta 3.3.3. iedaļu).

nedrīkst jaukt ar kompensācijas pasākumiem;

| Seku [ietekmes] mazināšanas pasākumi
  ir pasākumi, kuru mērķis ir minimizēt vai pat likvidēt negatīvo ietekmi, kas varētu rasties plāna vai projekta īstenošanas dēļ, lai teritorijas integritāte [viengabalainība] netiktu negatīvi ietekmēta. Šie pasākumi tiek apsvērti 6. panta 3. punkta kontekstā, un tie ir neatņemama plāna vai projekta specifikāciju daļa vai priekšnosacījums to apstiprināšanai.


  Kompensācijas pasākumi
  ir neatkarīgi no projekta (tostarp no jebkuriem ar to saistītiem seku [ietekmes] mazināšanas pasākumiem). Tie ir paredzēti, lai kompensētu plāna vai projekta atlikušās negatīvās sekas, šādi uzturot Natura 2000 tīkla vispārējo ekoloģisko saskaņotību [vienotību]. Tos var apsvērt tikai 6. panta 4. punkta kontekstā.

  Sk. 6. panta vadlīniju 5.4.1. iedaļu. |
| --- |

Seku [ietekmes] mazināšanas pasākumi
  ir pasākumi, kuru mērķis ir minimizēt vai pat likvidēt negatīvo ietekmi, kas varētu rasties plāna vai projekta īstenošanas dēļ, lai teritorijas integritāte [viengabalainība] netiktu negatīvi ietekmēta. Šie pasākumi tiek apsvērti 6. panta 3. punkta kontekstā, un tie ir neatņemama plāna vai projekta specifikāciju daļa vai priekšnosacījums to apstiprināšanai.

Seku [ietekmes] mazināšanas pasākumi

ir pasākumi, kuru mērķis ir minimizēt vai pat likvidēt negatīvo ietekmi, kas varētu rasties plāna vai projekta īstenošanas dēļ, lai teritorijas integritāte [viengabalainība] netiktu negatīvi ietekmēta. Šie pasākumi tiek apsvērti 6. panta 3. punkta kontekstā, un tie ir neatņemama plāna vai projekta specifikāciju daļa vai priekšnosacījums to apstiprināšanai.

Kompensācijas pasākumi
  ir neatkarīgi no projekta (tostarp no jebkuriem ar to saistītiem seku [ietekmes] mazināšanas pasākumiem). Tie ir paredzēti, lai kompensētu plāna vai projekta atlikušās negatīvās sekas, šādi uzturot Natura 2000 tīkla vispārējo ekoloģisko saskaņotību [vienotību]. Tos var apsvērt tikai 6. panta 4. punkta kontekstā.

Kompensācijas pasākumi

ir neatkarīgi no projekta (tostarp no jebkuriem ar to saistītiem seku [ietekmes] mazināšanas pasākumiem). Tie ir paredzēti, lai kompensētu plāna vai projekta atlikušās negatīvās sekas, šādi uzturot

tīkla vispārējo ekoloģisko saskaņotību [vienotību]. Tos var apsvērt tikai 6. panta 4. punkta kontekstā.

Sk. 6. panta vadlīniju 5.4.1. iedaļu.

Konkrētāk, pasākumi, kas funkcionāli neietilpst projektā, piemēram, dzīvotņu uzlabošana vai atjaunošana (pat ja tie veicina ietekmētajā teritorijā esošās dzīvotnes kopējas platības pieaugumu (33)) vai vairošanās vai atpūtas vietu izveide vai uzlabošana sugām, netiek uzskatīti par ietekmes mazināšanu, jo tie nemazina projekta negatīvo ietekmi. Šāda veida pasākumi, ja tie nav parasta prakse, kas nepieciešama teritorijas aizsardzībai, drīzāk atbilst kompensācijas pasākumu kritērijiem.

33

Ikviens ietekmes mazināšanas pasākums ir detalizēti jāapraksta, norādot, kā tas novērsīs vai mazinās konstatēto nelabvēlīgo ietekmi un kā, kad un kas to ieviesīs. Jānorāda:

Ikviens ietekmes mazināšanas pasākums ir detalizēti jāapraksta

| — | ietekme, kā novēršanai tiek paredzēti ietekmes mazināšanas pasākumi, tostarp informācija par atbilstošajiem parametriem (piemēram, Kopienā nozīmīgu dzīvotņu platība, kas tiek pakļauta noplicināšanās iespējai, un to aizsardzības pakāpe teritorijā, sugu populācijas, kuras tiek traucētas), |
| --- | --- |

—

ietekme, kā novēršanai tiek paredzēti ietekmes mazināšanas pasākumi, tostarp informācija par atbilstošajiem parametriem (piemēram, Kopienā nozīmīgu dzīvotņu platība, kas tiek pakļauta noplicināšanās iespējai, un to aizsardzības pakāpe teritorijā, sugu populācijas, kuras tiek traucētas),

| — | rezultāti, kas gaidāmi ierosināto ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanas rezultātā, attiecībā uz katru parametru (piemēram, dzīvotnes platība, sugu populāciju lielums, struktūra vai funkcijas), |
| --- | --- |

—

rezultāti, kas gaidāmi ierosināto ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanas rezultātā, attiecībā uz katru parametru (piemēram, dzīvotnes platība, sugu populāciju lielums, struktūra vai funkcijas),

| — | ierosināto pasākumu tehniskā un zinātniskā iespējamība un lietderības līmenis, |
| --- | --- |

—

ierosināto pasākumu tehniskā un zinātniskā iespējamība un lietderības līmenis,

| — | par ieviešanu atbildīgā persona vai struktūra, |
| --- | --- |

—

par ieviešanu atbildīgā persona vai struktūra,

| — | tās teritorijas pārvaldība, kurā tiks ieviesti ietekmes mazināšanas pasākumi (metodes, ilgums), |
| --- | --- |

—

tās teritorijas pārvaldība, kurā tiks ieviesti ietekmes mazināšanas pasākumi (metodes, ilgums),

| — | ietekmes mazināšanas pasākumu ieviešanas vieta un laiks salīdzinājumā ar plānu vai projektu, |
| --- | --- |

—

ietekmes mazināšanas pasākumu ieviešanas vieta un laiks salīdzinājumā ar plānu vai projektu,

| — | pasākumu ieviešanas pārbaužu metodes, |
| --- | --- |

—

pasākumu ieviešanas pārbaužu metodes,

| — | pasākumu finansēšana, |
| --- | --- |

—

pasākumu finansēšana,

| — | programma pasākumu lietderības uzraudzībai un – nepieciešamības gadījumā – to pielāgošanai. |
| --- | --- |

—

programma pasākumu lietderības uzraudzībai un – nepieciešamības gadījumā – to pielāgošanai.

Jāapliecina ietekmes mazināšanas pasākumu lietderība, piemēram, atsaucoties uz šādu pasākumu uzraudzību un sekmīgu ieviešanu citos līdzīgos projektos un izveidojot sistēmu rezultātu uzraudzībai un koriģējošu pasākumu noteikšanai gadījumos, ja tiek konstatētas kļūmes. Lietderības novērtēšanai var izmantot šeit piedāvāto kontrolsarakstu.

ietekmes mazināšanas pasākumu lietderība

| 13. izcēlums


  Ietekmes mazināšanas pasākumu lietderības novērtēšana







  — | Vai novērtējamā plāna vai projekta ietvaros ir iespējams ieviest ietekmes mazināšanas pasākumus? |
| --- | --- |

13. izcēlums

13. izcēlums

Ietekmes mazināšanas pasākumu lietderības novērtēšana

Ietekmes mazināšanas pasākumu lietderības novērtēšana

—

Vai novērtējamā plāna vai projekta ietvaros ir iespējams ieviest ietekmes mazināšanas pasākumus?

| — | Vai ietekmes mazināšanas pasākumi ir skaidri vērsti uz pienācīgajā novērtējumā konstatēto ietekmi? Vai tie spēj samazināt šo ietekmi līdz līmenim, kas nepārsniedz būtisku ietekmi? |
| --- | --- |

—

Vai ietekmes mazināšanas pasākumi ir skaidri vērsti uz pienācīgajā novērtējumā konstatēto ietekmi? Vai tie spēj samazināt šo ietekmi līdz līmenim, kas nepārsniedz būtisku ietekmi?

| — | Vai ietekmes mazināšanas pasākumu ieviešanai tiek paredzēti pietiekami līdzekļi un resursi? |
| --- | --- |

—

Vai ietekmes mazināšanas pasākumu ieviešanai tiek paredzēti pietiekami līdzekļi un resursi?

| — | Vai attiecībā uz ierosinātajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem ir liecības par šādu pasākumu sekmīgu ieviešanu agrāk? |
| --- | --- |

—

Vai attiecībā uz ierosinātajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem ir liecības par šādu pasākumu sekmīgu ieviešanu agrāk?

| — | Vai ir kāda informācija, kas norāda uz ierobežojošiem faktoriem un ierosināto pasākumu veiksmes vai neveiksmes rādītājiem? |
| --- | --- |

—

Vai ir kāda informācija, kas norāda uz ierobežojošiem faktoriem un ierosināto pasākumu veiksmes vai neveiksmes rādītājiem?

| — | Vai ir sagatavots visaptverošs plāns, kā ieviest un uzturēt ietekmes mazināšanas pasākumus (plāns, kas nepieciešamības gadījumā ietver arī uzraudzību un novērtēšanu)? |
| --- | --- |

—

Vai ir sagatavots visaptverošs plāns, kā ieviest un uzturēt ietekmes mazināšanas pasākumus (plāns, kas nepieciešamības gadījumā ietver arī uzraudzību un novērtēšanu)?

Ietekmes mazināšanas pasākumu uzraudzībai ir izšķiroša loma, lai pārbaudītu, vai tie tiek sekmīgi un laicīgi īstenoti un lai noteiktu iepriekš neparedzētu ietekmi, kam nepieciešami papildu pasākumi.

uzraudzībai

Pirms plānu vai projektu apstiprina, ir jāapliecina ietekmes mazināšanas pasākumu lietderība. Turklāt, ja ietekmes mazināšanas pasākumu lietderība ir atkarīga no stabiliem laika apstākļiem vai dabiskiem procesiem, kuri varētu mainīties (piemēram, plūdu, sausuma, vētru vai citu iemeslu dēļ), ar uzraudzības palīdzību ir jāpārbauda, vai tiek sasniegti paredzētie rezultāti, un jākonstatē jebkuras iespējamās izmaiņas, kuru dēļ būtu nepieciešama pasākumu pielāgošana vai pārplānošana.

Uzraudzības rezultāti jāiesniedz kompetentajai iestādei, lai nepieciešamības gadījumā palīdzētu formulēt piemērotākos atbildes pasākumus, piemēram, ja jānovērš ietekmes mazināšanas pasākumu acīm redzama nepilnība vai ja jāreaģē uz neparedzētu ietekmi vai ietekmi, par kuru tika konstatēts vien risks. 7. tabulā sniegts piemērs matricai, ar ko atspoguļo informāciju par ietekmes mazināšanas pasākumiem.

Rezultāti, kas tiek gaidīti no ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanas, – rezultāti par to, kā tiek novērsta vai mazināta novērtējumā konstatētā ietekme, – ir pienācīgi jādokumentē.

8. tabulā sniegts piemērs matricai, ar ko tiek parādīti rezultāti novērtējumam, ko veic pēc ietekmes mazināšanas pasākumiem.

7. tabula

7. tabula

Informācija par plānā vai projektā ierosinātajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem

Informācija par plānā vai projektā ierosinātajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem

| Konstatētā negatīvā ietekme (uzskaitīt) | Pasākumu apraksts, detalizēta informācija par īstenošanu, lietderība, uzraudzība |
| --- | --- |
| Ietekme #1 | Pasākums #1 |
| Nosaukums/apraksts | Paskaidrot, kā pasākums palīdzēs novērst/mazināt ietekmi uz teritorijas viengabalainību. | Paskaidrot, kas un kā īstenos pasākumu. | Pamatot tā lietderību (piemēram, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem / ekspertu pamatotu viedokli). | Norādīt īstenošanas grafiku salīdzinājumā ar plāna vai projekta īstenošanas grafiku. | Aprakstīt ierosināto uzraudzības sistēmu un ziņošanas prasības, tostarp to, kā tiks novērsta jebkāda veida neparedzētā ietekme. |
| | Sniegt sīkāku informāciju par ietekmes mazināšanas pasākumu, paskaidrojot elementus, ar kuriem tiks novērsta nelabvēlīgā ietekme. | Tas varētu ietvert informāciju par juridiski saistošiem nolīgumiem, kuri jāīsteno pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts. | Tas var ietvert: i) citu līdzīgu projektu vai plānu ziņojumu vai liecību novērtējumu; ii) atbilstošu ekspertu apliecinājumus vai iii) apliecinājumu par attiecīgās dabas aizsardzība aģentūras atbalstu. | Dažos gadījumos ietekmes mazināšana tiek integrēta plānā vai projektā; dažos gadījumos tie būs papildu pasākumi, kas ir jāievieš pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts, vai īsi pēc tam. | To varētu veikt, slēdzot juridiski saistošus nolīgumus pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts. |
| | | | | | |
| | | | | | |

Konstatētā negatīvā ietekme (uzskaitīt)

Pasākumu apraksts, detalizēta informācija par īstenošanu, lietderība, uzraudzība

Ietekme #1

Ietekme #1

Pasākums #1

Pasākums #1

Nosaukums/apraksts

Paskaidrot, kā pasākums palīdzēs novērst/mazināt ietekmi uz teritorijas viengabalainību.

Paskaidrot, kas un kā īstenos pasākumu.

Pamatot tā lietderību (piemēram, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem / ekspertu pamatotu viedokli).

Norādīt īstenošanas grafiku salīdzinājumā ar plāna vai projekta īstenošanas grafiku.

Aprakstīt ierosināto uzraudzības sistēmu un ziņošanas prasības, tostarp to, kā tiks novērsta jebkāda veida neparedzētā ietekme.

Sniegt sīkāku informāciju par ietekmes mazināšanas pasākumu, paskaidrojot elementus, ar kuriem tiks novērsta nelabvēlīgā ietekme.

Sniegt sīkāku informāciju par ietekmes mazināšanas pasākumu, paskaidrojot elementus, ar kuriem tiks novērsta nelabvēlīgā ietekme.

Tas varētu ietvert informāciju par juridiski saistošiem nolīgumiem, kuri jāīsteno pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts.

Tas varētu ietvert informāciju par juridiski saistošiem nolīgumiem, kuri jāīsteno pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts.

Tas var ietvert: i) citu līdzīgu projektu vai plānu ziņojumu vai liecību novērtējumu; ii) atbilstošu ekspertu apliecinājumus vai iii) apliecinājumu par attiecīgās dabas aizsardzība aģentūras atbalstu.

Tas var ietvert: i) citu līdzīgu projektu vai plānu ziņojumu vai liecību novērtējumu; ii) atbilstošu ekspertu apliecinājumus vai iii) apliecinājumu par attiecīgās dabas aizsardzība aģentūras atbalstu.

Dažos gadījumos ietekmes mazināšana tiek integrēta plānā vai projektā; dažos gadījumos tie būs papildu pasākumi, kas ir jāievieš pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts, vai īsi pēc tam.

Dažos gadījumos ietekmes mazināšana tiek integrēta plānā vai projektā; dažos gadījumos tie būs papildu pasākumi, kas ir jāievieš pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts, vai īsi pēc tam.

To varētu veikt, slēdzot juridiski saistošus nolīgumus pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts.

To varētu veikt, slēdzot juridiski saistošus nolīgumus pirms tam, kad plāns vai projekts tiek apstiprināts.

8. tabula

8. tabula

Rezultātu apkopojums novērtējumam, ko veic pēc ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanas

Rezultātu apkopojums novērtējumam, ko veic pēc ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanas

| Attiecīgie elementi teritorijā | Ietekmes / nelabvēlīgās ietekmes īss apraksts | Ietekmes būtiskums/mērogs | Ierosināto ietekmes mazināšanas pasākumu apraksts | No ietekmes mazināšanās gaidāmie rezultāti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvotnes






  — | ... |

Attiecīgie elementi teritorijā

Ietekmes / nelabvēlīgās ietekmes īss apraksts

Ietekmes būtiskums/mērogs

Ierosināto ietekmes mazināšanas pasākumu apraksts

No ietekmes mazināšanās gaidāmie rezultāti

Dzīvotnes

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Sugas

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Citi teritorijas viengabalainībai svarīgi dabas elementi

3.2.5.   
  Pienācīgajā novērtējumā izdarītie secinājumi

Pienācīgajā novērtējumā izdarītie secinājumi

Novērtējumā, kas veikts saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punktu, ir jābūt pilnīgiem, precīziem un galīgiem konstatējumiem un secinājumiem, ņemot vērā labākās zinātnes atziņas šajā jomā. Tam ir jāspēj kliedēt jebkuras zinātniski pamatotas šaubas par tā plāna vai projekta ietekmi, kas ierosināts saistībā ar attiecīgo aizsargājamo teritoriju.

Pienācīgā novērtējuma secinājumiem ir jābūt skaidri saistītiem ar teritorijas viengabalainību un tās aizsardzības mērķiem. Ja novērtējumā secina, ka tiks negatīvi ietekmēta teritorijas viengabalainība, būtu jāpaskaidro, kuriem aspektiem, ņemot vērā ietekmes mazināšanas pasākumus, joprojām būs negatīva ietekme. Tas būs svarīgi, ja plānu vai projektu papildus izskatīs saskaņā ar 6. panta 4. punktu.

Pienācīgā novērtējuma rezultātu izklāsta potenciālā formāta piemērs ir sniegts 9. tabulā nākamajā lappusē.

9. tabula

9. tabula

Pienācīgā novērtējuma izklāsta piemērs

Pienācīgā novērtējuma izklāsta piemērs

| 1. teritorija: īpaši aizsargājamā teritorija Xxx | Īss apraksts: īpaši aizsargājamajā teritorijā atrodas lielākā purvu platība Xxxxxx reģionā. Teritorijas lielā piekrastes dzīvotņu daudzveidība palīdz uzturēt nozīmīgu ūdensputnu skaitu visa gada garumā. |
| --- | --- |
| Potenciālā ietekme | Ietekmētā iezīme | Saglabāšanas mērķi | Plāna/projekta negatīvā ietekme uz iezīmi atsevišķi | Plāna/projekta negatīvā ietekme uz skarto iezīmi kopā ar citiem plāniem vai projektiem | Nelabvēlīgās ietekmes potenciālā novēršana vai mazināšana | Secinājums: negatīva ietekme uz teritorijas viengabalainību: Jā. Nē. Neskaidra. Ilgtermiņā. Īstermiņā. |
| Dzīvotnes zudums
  Traucēšana sugām | Piekrastes dzīvotņu putni:
  ...
  ...
  (sugu nosaukumi) | Uzturēt sugu populāciju un izplatību... (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem).
  Uzturēt struktūru, funkcijas un atbalstošos procesus, no kuriem atkarīgas sugu dzīvotnes (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem). | Plāna daļa X samazinās sugām pieejamo sāļo purvu platību. Pienācīgajā novērtējumā ir aprēķināts, ka potenciāli tiks zaudēta 110 ha liela platība. | Pastāv negatīvas ietekmes iespējamība apvienojumā ar citiem plāniem, kas palielinātu netiešu slodzi uz teritorijām. Lielāki traucējumi, ko izraisītu ar citiem projektiem saistītas rekreatīvas izmantošanas palielināšanās, negatīvi ietekmētu teritoriju. | Nē | Jā – ilgtermiņā |
| Dzīvotņu noplicināšanās | Zemieņu mitro pļavu putni
  ...
  ...
  (sugu nosaukumi) | Uzturēt sugu populāciju un izplatību... (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem). Uzturēt struktūru, funkcijas un atbalstošos procesus, no kuriem atkarīgas sugu dzīvotnes (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem). | Plāna daļa Y varētu izraisīt ūdens plūsmas modeļa izmaiņas, kas varētu ietekmēt mitrās pļavas, kuras ir piemērota sugu dzīvotne (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem). | Nav paredzama | Neskaidra | Neskaidra (plāna daļa Y nav aprakstīta detalizēti, tāpēc ietekmi uz plūsmas modeli nevar pienācīgi novērtēt un izteikt kvantitatīvi). |
| ... | | | | | | |

1. teritorija: īpaši aizsargājamā teritorija Xxx

1. teritorija: īpaši aizsargājamā teritorija Xxx

Īss apraksts: īpaši aizsargājamajā teritorijā atrodas lielākā purvu platība Xxxxxx reģionā. Teritorijas lielā piekrastes dzīvotņu daudzveidība palīdz uzturēt nozīmīgu ūdensputnu skaitu visa gada garumā.

Īss apraksts

Potenciālā ietekme

Ietekmētā iezīme

Saglabāšanas mērķi

Plāna/projekta negatīvā ietekme uz iezīmi atsevišķi

Plāna/projekta negatīvā ietekme uz skarto iezīmi kopā ar citiem plāniem vai projektiem

Nelabvēlīgās ietekmes potenciālā novēršana vai mazināšana

Secinājums: negatīva ietekme uz teritorijas viengabalainību: Jā. Nē. Neskaidra. Ilgtermiņā. Īstermiņā.

Dzīvotnes zudums

Traucēšana sugām

Piekrastes dzīvotņu putni:

...

...

(sugu nosaukumi)

Uzturēt sugu populāciju un izplatību... (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem).

Uzturēt struktūru, funkcijas un atbalstošos procesus, no kuriem atkarīgas sugu dzīvotnes (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem).

Plāna daļa X samazinās sugām pieejamo sāļo purvu platību. Pienācīgajā novērtējumā ir aprēķināts, ka potenciāli tiks zaudēta 110 ha liela platība.

Pastāv negatīvas ietekmes iespējamība apvienojumā ar citiem plāniem, kas palielinātu netiešu slodzi uz teritorijām. Lielāki traucējumi, ko izraisītu ar citiem projektiem saistītas rekreatīvas izmantošanas palielināšanās, negatīvi ietekmētu teritoriju.

Nē

Jā – ilgtermiņā

Dzīvotņu noplicināšanās

Zemieņu mitro pļavu putni

...

...

(sugu nosaukumi)

Uzturēt sugu populāciju un izplatību... (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem). Uzturēt struktūru, funkcijas un atbalstošos procesus, no kuriem atkarīgas sugu dzīvotnes (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem).

Plāna daļa Y varētu izraisīt ūdens plūsmas modeļa izmaiņas, kas varētu ietekmēt mitrās pļavas, kuras ir piemērota sugu dzīvotne (detalizēta informācija attiecībā uz saglabāšanas mērķiem).

Nav paredzama

Neskaidra

Neskaidra (plāna daļa Y nav aprakstīta detalizēti, tāpēc ietekmi uz plūsmas modeli nevar pienācīgi novērtēt un izteikt kvantitatīvi).

...

Pēc pienācīgā novērtējuma pabeigšanas tā secinājumi ir skaidri jāizklāsta ziņojumā, kurā:

| a) | pietiekami detalizēti apraksta to plānu vai projektu apmēru un mērķus, lai plašāka sabiedrība varētu izprast tā raksturu; |
| --- | --- |

a)

pietiekami detalizēti apraksta to plānu vai projektu apmēru un mērķus, lai plašāka sabiedrība varētu izprast tā raksturu;

| b) | apraksta Natura 2000 teritorijas pamatapstākļus, kā arī tās saglabāšanas mērķus; |
| --- | --- |

b)

apraksta Natura 2000 teritorijas pamatapstākļus, kā arī tās saglabāšanas mērķus;

Natura 2000

| c) | norāda plāna vai projekta negatīvo ietekmi uz Natura 2000 teritoriju, ņemot vērā konkrētās teritorijas saglabāšanas mērķus; |
| --- | --- |

c)

norāda plāna vai projekta negatīvo ietekmi uz Natura 2000 teritoriju, ņemot vērā konkrētās teritorijas saglabāšanas mērķus;

Natura 2000

| d) | skaidro, kā šī ietekme tiks novērsta vai pietiekami samazināta ar ietekmes mazināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

skaidro, kā šī ietekme tiks novērsta vai pietiekami samazināta ar ietekmes mazināšanas pasākumiem;

| e) | nosaka grafiku un apzina mehānismus, ar kuriem tiks nodrošināti, īstenoti un uzraudzīti ietekmes mazināšanas pasākumi; |
| --- | --- |

e)

nosaka grafiku un apzina mehānismus, ar kuriem tiks nodrošināti, īstenoti un uzraudzīti ietekmes mazināšanas pasākumi;

| f) | sagatavo pienācīgi pamatotu secinājumu attiecībā uz ietekmi uz teritorijas viengabalainību. |
| --- | --- |

f)

sagatavo pienācīgi pamatotu secinājumu attiecībā uz ietekmi uz teritorijas viengabalainību.

Pienācīgā novērtējuma ziņojums ir jāsagatavo skaidri – ar: i) viegli izsekojamām pierādījumu cēloņsakarību ķēdēm (piemēram, no darbības uz slodzi un uz ietekmēto dabas elementu jutīgumu un neaizsargātību) un ii) pienācīga līmeņa pierādījumiem vai analīzi, kas ir piemērota izmantošanai apspriešanā ar attiecīgajām dabas aizsardzības aģentūrām un sabiedrību.

Attiecībā uz dažiem plāna elementiem vai daļām negatīva ietekme uz teritorijas viengabalainību var būt neskaidra vai to var nebūt iespējams pietiekami pārliecinoši noteikt. Tomēr šādi aspekti ir jāizskata sīkāk. Daudzas nacionālās stratēģijas ietver nozīmīgus plānotos ieguldījumus, piemēram, jaunu rezervuāru vai transporta koridoru izveidi, kas varētu ietekmēt Natura 2000 teritorijas, bet kuru konkrētā atrašanās vieta, izvietojums vai informācija par to darbību vēl nav noteikta; šādi elementi ir pienācīgi jānovērtē projektu līmenī. Šādos gadījumos šis fakts (t. i., atlikusī nenoteiktība) ir jāatzīmē novērtējuma rezultātos un attiecībā uz šādām plānu daļām/elementiem ir jāveic pienācīgais novērtējums projektu līmenī (skatīt arī 4.2. sadaļu).

Natura 2000

Pienācīgajā novērtējumā izdarītajiem secinājumiem kopā ar jebkādiem ietekmes mazināšanas pasākumiem vai nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās, ir jābūt norādītiem atļaujā vai jebkādā lēmumā, kas pieņemts saistībā ar izskatāmo plānu vai projektu.

| Lēmuma pieņemšana, pamatojoties uz pienācīgu novērtējumu



  Ņemot vērā pienācīgā novērtējuma secinājumus par plāna vai projekta ietekmi uz attiecīgo Natura 2000 teritoriju, kompetentās iestādes ir tiesīgas apstiprināt plānu vai projektu. Šo lēmumu var pieņemt tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka plānam vai projektam nebūs negatīvas ietekmes uz teritorijas viengabalainību. Tā tas ir gadījumā, ja no zinātniskā viedokļa nepastāv pamatotas šaubas par šādas ietekmes neesamību.


  Tādēļ, ja saistībā ar plānu vai projektu pastāv šaubas par iespējamu kaitīgu ietekmi uz attiecīgās teritorijas viengabalainību, kompetentai valsts iestādei nav jāsniedz piekrišana tā īstenošanai (lieta C-127/02, 57. punkts).

  Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 4.7.3. sadaļā. |
| --- |

Lēmuma pieņemšana, pamatojoties uz pienācīgu novērtējumu

Lēmuma pieņemšana, pamatojoties uz pienācīgu novērtējumu

Ņemot vērā pienācīgā novērtējuma secinājumus par plāna vai projekta ietekmi uz attiecīgo Natura 2000 teritoriju, kompetentās iestādes ir tiesīgas apstiprināt plānu vai projektu. Šo lēmumu var pieņemt tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka plānam vai projektam nebūs negatīvas ietekmes uz teritorijas viengabalainību. Tā tas ir gadījumā, ja no zinātniskā viedokļa nepastāv pamatotas šaubas par šādas ietekmes neesamību.

Ņemot vērā pienācīgā novērtējuma secinājumus par plāna vai projekta ietekmi uz attiecīgo Natura 2000 teritoriju, kompetentās iestādes ir tiesīgas apstiprināt plānu vai projektu. Šo lēmumu var pieņemt tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka plānam vai projektam nebūs negatīvas ietekmes uz teritorijas viengabalainību. Tā tas ir gadījumā, ja no zinātniskā viedokļa nepastāv pamatotas šaubas par šādas ietekmes neesamību.

Tādēļ, ja saistībā ar plānu vai projektu pastāv šaubas par iespējamu kaitīgu ietekmi uz attiecīgās teritorijas viengabalainību, kompetentai valsts iestādei nav jāsniedz piekrišana tā īstenošanai (lieta C-127/02, 57. punkts).

Tādēļ, ja saistībā ar plānu vai projektu pastāv šaubas par iespējamu kaitīgu ietekmi uz attiecīgās teritorijas viengabalainību, kompetentai valsts iestādei nav jāsniedz piekrišana tā īstenošanai (lieta C-127/02, 57. punkts).

Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 4.7.3. sadaļā.

3.2. sadaļas beigās 16. izcēlumā ir sniegts ziņojuma piemērs pienācīgā novērtējuma rezultātu izklāstīšanai.

Ja kompetentā iestāde secina, ka radīsies negatīva ietekme vai to nevar izslēgt, tad plānu vai projektu nedrīkst turpināt (ja vien nav piemērojami 6. panta 4. punkta nosacījumi – sk. 3.3. sadaļu).

3.2.6.   
  Papildu apsvērumi: apspriešanās, pienācīgā novērtējuma kvalitāte, iespēja vērsties tiesā

Papildu apsvērumi: apspriešanās, pienācīgā novērtējuma kvalitāte, iespēja vērsties tiesā

Apspriešanās

Apspriešanās

Apspriešanās ar ekspertiem, citām iestādēm, NVO, potenciāli ietekmētajām grupām vai sabiedrību kopumā var uzlabot informāciju par vidi, kas pieejama tiem, kuri veic pienācīgo novērtējumu, un lēmumu pieņēmējiem, piemēram, nosakot ietekmi uz vidi vai izstrādājot atbilstošus ietekmes mazināšanas pasākumus. Turklāt apspriežoties var samazināt potenciālus konfliktus un kavējumus.

6. panta 3. punktā noteikto procedūru laikā apspriežoties ar attiecīgajā iestādēm, bioloģijas vai ekoloģijas ekspertiem, kā arī attiecīgo nozaru un politikas sektoru pārstāvjiem, ieinteresētajām personām un NVO, tiek uzlabota informācijas pieejamība un dažādu viedokļu apsvēršana.

Dabas aizsardzības un nozaru iestādēm novērtēšanas procesā ir jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka: i) pienācīgais novērtējums tiek veikts, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju un pieredzi, un ii) tiek pienācīgi ņemti vērā visi attiecīgie aspekti.

| Sabiedrības līdzdalība 6. panta 3. punkta procedūrā



  Dzīvotņu direktīvā nav noteikts nepārprotams pienākums saņemt plašākas sabiedrības viedokli, apstiprinot tādus plānus vai projektus, kam jāveic pienācīgs novērtējums. Saskaņā ar 6. panta 3. punkta formulējumu tas ir jādara tikai “vajadzības gadījumā”. Tomēr Tiesa ir skaidrojusi, ka, pamatojoties uz Orhūsas konvencijas prasībām (34)
  , attiecīgām aprindām, tostarp atzītām vides aizsardzības NVO, ir tiesības piedalīties atļaujas piešķiršanas procedūrā (lieta C-243/15, 49. punkts). Šīs tiesības jo īpaši ietver “tiesības “efektīvi piedalīties [visā] ar vidi saistīto lēmumu pieņemšanas procesā”, “rakstiski vai attiecīgos gadījumos sabiedriskās apspriešanas laikā vai publiskās pārrunās ar pieteikuma iesniedzēju [iesniedzot] jebkādus komentārus, informāciju, analīzi vai viedokļus, ko sabiedrība uzskata par būtiskiem saistībā ar paredzamo darbību” (lieta C-243/15, 46. punkts).

  Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 4.7.2. sadaļā. |
| --- |

Sabiedrības līdzdalība 6. panta 3. punkta procedūrā

Sabiedrības līdzdalība 6. panta 3. punkta procedūrā

Dzīvotņu direktīvā nav noteikts nepārprotams pienākums saņemt plašākas sabiedrības viedokli, apstiprinot tādus plānus vai projektus, kam jāveic pienācīgs novērtējums. Saskaņā ar 6. panta 3. punkta formulējumu tas ir jādara tikai “vajadzības gadījumā”. Tomēr Tiesa ir skaidrojusi, ka, pamatojoties uz Orhūsas konvencijas prasībām (34)
  , attiecīgām aprindām, tostarp atzītām vides aizsardzības NVO, ir tiesības piedalīties atļaujas piešķiršanas procedūrā (lieta C-243/15, 49. punkts). Šīs tiesības jo īpaši ietver “tiesības “efektīvi piedalīties [visā] ar vidi saistīto lēmumu pieņemšanas procesā”, “rakstiski vai attiecīgos gadījumos sabiedriskās apspriešanas laikā vai publiskās pārrunās ar pieteikuma iesniedzēju [iesniedzot] jebkādus komentārus, informāciju, analīzi vai viedokļus, ko sabiedrība uzskata par būtiskiem saistībā ar paredzamo darbību” (lieta C-243/15, 46. punkts).

Dzīvotņu direktīvā nav noteikts nepārprotams pienākums saņemt plašākas sabiedrības viedokli, apstiprinot tādus plānus vai projektus, kam jāveic pienācīgs novērtējums. Saskaņā ar 6. panta 3. punkta formulējumu tas ir jādara tikai “vajadzības gadījumā”. Tomēr Tiesa ir skaidrojusi, ka, pamatojoties uz Orhūsas konvencijas prasībām

34

, attiecīgām aprindām, tostarp atzītām vides aizsardzības NVO, ir tiesības piedalīties atļaujas piešķiršanas procedūrā (lieta C-243/15, 49. punkts). Šīs tiesības jo īpaši ietver “tiesības “efektīvi piedalīties [visā] ar vidi saistīto lēmumu pieņemšanas procesā”, “rakstiski vai attiecīgos gadījumos sabiedriskās apspriešanas laikā vai publiskās pārrunās ar pieteikuma iesniedzēju [iesniedzot] jebkādus komentārus, informāciju, analīzi vai viedokļus, ko sabiedrība uzskata par būtiskiem saistībā ar paredzamo darbību” (lieta C-243/15, 46. punkts).

Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 4.7.2. sadaļā.

Ja pienācīgo novērtējumu koordinē vai veic kopā ar ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN)/ stratēģisko vides novērtējumu (SVN), tam var noderēt arī šo novērtējumu direktīvās paredzētie noteikumi par sabiedrības līdzdalību. Tomēr ir svarīgi, ka pienācīgā novērtējuma rezultāti tiek nošķirti un ir atšķirīgi no IVN/SVN rezultātiem. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu 6. panta 3. punkta otrā teikuma pareizu piemērošanu (atļauju var piešķirt tikai tad, ja kompetentā valsts iestāde ir pārliecinājusies, ka netiks izjaukta attiecīgās teritorijas viengabalainība).

IVN direktīvā (6. pantā) ir noteikts, ka dalībvalstīm ir: i) jānodrošina apspriešana attiecīgajās iestādēs; un ii) jādod savlaicīgas un reālas iespējas informēt sabiedrību un jāļauj attiecīgajai sabiedrības daļai piedalīties ar vidi saistīto lēmumu pieņemšanas procedūrā. Tas ietver saprātīgu termiņu noteikšanu dažādajiem līdzdalības posmiem. Līdzīgas prasības ir noteiktas SVN direktīvas 6. pantā.

| Sabiedrības līdzdalība saskaņā ar IVN un SVN direktīvām



  IVN direktīva


  Preambula:







  — | Efektīva
  sabiedrības līdzdalība
  lēmumu pieņemšanā dod iespēju sabiedrībai paust un lēmumu pieņēmējam ņemt vērā viedokļus un bažas, kas var būt saistītas ar minētajiem lēmumiem, tādējādi palielinot politisko atbildību un lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un sekmējot sabiedrības informētību vides jautājumos un atbalstu pieņemtajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

Sabiedrības līdzdalība saskaņā ar IVN un SVN direktīvām

Sabiedrības līdzdalība saskaņā ar IVN un SVN direktīvām

IVN direktīva

IVN direktīva

Preambula:

Preambula:

—

Efektīva
  sabiedrības līdzdalība
  lēmumu pieņemšanā dod iespēju sabiedrībai paust un lēmumu pieņēmējam ņemt vērā viedokļus un bažas, kas var būt saistītas ar minētajiem lēmumiem, tādējādi palielinot politisko atbildību un lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un sekmējot sabiedrības informētību vides jautājumos un atbalstu pieņemtajiem lēmumiem.

Efektīva

sabiedrības līdzdalība

lēmumu pieņemšanā dod iespēju sabiedrībai paust un lēmumu pieņēmējam ņemt vērā viedokļus un bažas, kas var būt saistītas ar minētajiem lēmumiem, tādējādi palielinot politisko atbildību un lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un sekmējot sabiedrības informētību vides jautājumos un atbalstu pieņemtajiem lēmumiem.

| — | Līdzdalība, tostarp apvienību, organizāciju un grupu, jo īpaši nevalstisko vides aizsardzības organizāciju līdzdalība, attiecīgi jāveicina, inter alia uzlabojot sabiedrības izglītotību vides jautājumos. |
| --- | --- |

—

Līdzdalība, tostarp apvienību, organizāciju un grupu, jo īpaši nevalstisko vides aizsardzības organizāciju līdzdalība, attiecīgi jāveicina, inter alia uzlabojot sabiedrības izglītotību vides jautājumos.

Līdzdalība, tostarp apvienību, organizāciju un grupu, jo īpaši nevalstisko vides aizsardzības organizāciju līdzdalība, attiecīgi jāveicina, inter alia uzlabojot sabiedrības izglītotību vides jautājumos.

| — | Viens no Orhūsas konvencijas mērķiem ir vēlme garantēt tiesības uz sabiedrības dalību ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā, lai palīdzētu aizsargāt personu tiesības dzīvot veselībai un labklājībai piemērotā vidē. Orhūsas konvencijas 6. pantā paredzēta sabiedrības dalība tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar darbības, kuras nav šādi uzskaitītas, bet var būtiski ietekmēt vidi. |
| --- | --- |

—

Viens no Orhūsas konvencijas mērķiem ir vēlme garantēt tiesības uz sabiedrības dalību ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā, lai palīdzētu aizsargāt personu tiesības dzīvot veselībai un labklājībai piemērotā vidē. Orhūsas konvencijas 6. pantā paredzēta sabiedrības dalība tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar darbības, kuras nav šādi uzskaitītas, bet var būtiski ietekmēt vidi.

Viens no Orhūsas konvencijas mērķiem ir vēlme garantēt tiesības uz sabiedrības dalību ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā, lai palīdzētu aizsargāt personu tiesības dzīvot veselībai un labklājībai piemērotā vidē. Orhūsas konvencijas 6. pantā paredzēta sabiedrības dalība tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar darbības, kuras nav šādi uzskaitītas, bet var būtiski ietekmēt vidi.

6. panta 2. punkts: Lai nodrošinātu attiecīgās sabiedrības daļas efektīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, sabiedrību par šādiem jautājumiem informē elektroniski un ar publiskiem paziņojumiem vai atbilstīgiem līdzekļiem vides lēmumu pieņemšanas procedūru, kas minētas 2. panta 2. punktā, sākumposmā vai vēlākais, tiklīdz šādu informāciju var sniegt:

6. panta 2. punkts: Lai nodrošinātu attiecīgās sabiedrības daļas efektīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, sabiedrību par šādiem jautājumiem informē elektroniski un ar publiskiem paziņojumiem vai atbilstīgiem līdzekļiem vides lēmumu pieņemšanas procedūru, kas minētas 2. panta 2. punktā, sākumposmā vai vēlākais, tiklīdz šādu informāciju var sniegt:

SVN direktīva

SVN direktīva

Preambula: Lai veicinātu caurskatāmāku lēmumu pieņemšanu un lai nodrošinātu, ka novērtējumam iesniegtā informācija ir visaptveroša un ticama, jāparedz, ka plānu un programmu novērtēšanas laikā tie jāapspriež sabiedrībā un iestādēs, kas atbildīgas par vidi, dodot pietiekami laika apspriedēm, ietverot atzinuma sniegšanu.

Preambula: Lai veicinātu caurskatāmāku lēmumu pieņemšanu un lai nodrošinātu, ka novērtējumam iesniegtā informācija ir visaptveroša un ticama, jāparedz, ka plānu un programmu novērtēšanas laikā tie jāapspriež sabiedrībā un iestādēs, kas atbildīgas par vidi, dodot pietiekami laika apspriedēm, ietverot atzinuma sniegšanu.

6. panta 4. punkts: Lai ievērotu 2. punktu, dalībvalstis identificē sabiedrību, tajā iekļaujot iedzīvotājus, kurus ir ietekmējusi vai var ietekmēt attiecīgā lēmuma pieņemšana saskaņā ar šo direktīvu, vai kas tajā piedalās, kā arī nevalstiskas organizācijas, piemēram, vides aizsardzības organizācijas un citas attiecīgās organizācijas.

6. panta 4. punkts: Lai ievērotu 2. punktu, dalībvalstis identificē sabiedrību, tajā iekļaujot iedzīvotājus, kurus ir ietekmējusi vai var ietekmēt attiecīgā lēmuma pieņemšana saskaņā ar šo direktīvu, vai kas tajā piedalās, kā arī nevalstiskas organizācijas, piemēram, vides aizsardzības organizācijas un citas attiecīgās organizācijas.

Pienācīgā novērtējuma kvalitātes nodrošināšana

Pienācīgā novērtējuma kvalitātes nodrošināšana

Kā norādīts iepriekš, pienācīgā novērtējuma pamatā jābūt labākajām zinātnes atziņām attiecīgajā jomā. Attiecīgi pienācīgais novērtējums ir jāsagatavo personai vai personām ar vajadzīgajām zināšanām un pieredzi ekoloģijas jomā. Pētījums vajadzības gadījumā ir jāpapildina ar citu speciālistu, kuriem ir attiecīgas zināšanas un pieredze (piemēram, tādās jomās kā ģeoloģija, hidroloģija, inženiertehniskie darbi vai projektēšana, vides tiesību akti), ieguldījumu un jāsagatavo zinātniski pilnīgā, profesionālā un objektīvā veidā.

Lai gan pētījumu, ar ko gūst informāciju pienācīgā novērtējuma vajadzībām, parasti iesniedz tā persona vai organizācija, kura vēlas iegūt plāna vai projekta apstiprinājumu, kompetentajām iestādēm ir jāpārliecinās, ka pētījums ir pietiekami lietpratīgs, pietiekama mēroga un pietiekami fokusēts uz ekoloģiskiem vai citiem attiecīgiem (piemēram, hidroloģiskiem) jautājumiem, un ka tas ir sagatavots pietiekami kompetenti un atbilstoši zinātniskās metodoloģijas un ietekmes novērtējumu sagatavošanas standartiem. Lai ievērotu šīs kvalitātes prasības, dažas valsts ir pieņēmušas sertifikācijas shēmu vai kvalifikācijas / atļaujas piešķiršanas sistēmu personām vai organizācijām, kuras veic pienācīgā novērtējuma pētījumu (sk. 14. izcēlumu).

| IVN direktīvā noteiktā ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojuma kvalitātes nodrošināšana


  Lai nodrošinātu ietekmes uz vidi ziņojuma pilnīgumu un kvalitāti:







  a) | attīstītājs nodrošina, ka ietekmes uz vidi ziņojumu sagatavo kompetenti eksperti; |
| --- | --- |

IVN direktīvā noteiktā ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojuma kvalitātes nodrošināšana

IVN direktīvā noteiktā ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojuma kvalitātes nodrošināšana

Lai nodrošinātu ietekmes uz vidi ziņojuma pilnīgumu un kvalitāti:

Lai nodrošinātu ietekmes uz vidi ziņojuma pilnīgumu un kvalitāti:

a)

attīstītājs nodrošina, ka ietekmes uz vidi ziņojumu sagatavo kompetenti eksperti;

attīstītājs nodrošina, ka ietekmes uz vidi ziņojumu sagatavo kompetenti eksperti;

| b) | kompetentā iestāde nodrošina, ka tai ir pietiekamas speciālās zināšanas, lai izskatītu šo ietekmes uz vidi ziņojumu, vai arī vajadzības gadījumā ir pieeja šādām speciālajām zināšanām; un |
| --- | --- |

b)

kompetentā iestāde nodrošina, ka tai ir pietiekamas speciālās zināšanas, lai izskatītu šo ietekmes uz vidi ziņojumu, vai arī vajadzības gadījumā ir pieeja šādām speciālajām zināšanām; un

kompetentā iestāde nodrošina, ka tai ir pietiekamas speciālās zināšanas, lai izskatītu šo ietekmes uz vidi ziņojumu, vai arī vajadzības gadījumā ir pieeja šādām speciālajām zināšanām; un

| c) | vajadzības gadījumā kompetentā iestāde pieprasa attīstītājam sniegt papildu informāciju saskaņā ar IV pielikumu, kas ir tieši saistīta ar pamatota secinājuma izdarīšanu par minētā projekta būtisku ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā kompetentā iestāde pieprasa attīstītājam sniegt papildu informāciju saskaņā ar IV pielikumu, kas ir tieši saistīta ar pamatota secinājuma izdarīšanu par minētā projekta būtisku ietekmi uz vidi.

vajadzības gadījumā kompetentā iestāde pieprasa attīstītājam sniegt papildu informāciju saskaņā ar IV pielikumu, kas ir tieši saistīta ar pamatota secinājuma izdarīšanu par minētā projekta būtisku ietekmi uz vidi.

Dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina, lai jebkura iestāde, kuras rīcībā ir attiecīga informācija, kurai ir tiešs sakars ar 3. pantu, dara šo informāciju zināmu attīstītājam.

Dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina, lai jebkura iestāde, kuras rīcībā ir attiecīga informācija, kurai ir tiešs sakars ar 3. pantu, dara šo informāciju zināmu attīstītājam.

(IVN direktīvas 5. panta 3. un 4. punkts.)

| 14. izcēlums


  Licencētu ekspertu sniegto pakalpojumu izmantošana pienācīga novērtējuma sagatavošanai Čehijā

  Čehijā pienācīgos novērtējums (PN) ir atļauts sagatavot tikai licencētiem ekspertiem. Licencēšanas sistēmas juridiskais pamats ir Likums par dabas aizsardzību, un tā ir detalizēti izklāstīta ministru dekrētos. Licences iegūšanas pirmais pamatkritērijs ir nosacījums, ka ekspertam jābūt ar akadēmisko grādu bioloģijas vai ekoloģijas jomā vai nokārtojušam valsts eksāmenu ekoloģijas jomā. Atkāpes no šī nosacījuma nav atļautas, jo praktiskā pieredze ir pierādījusi, ka zināšanas ekoloģijas jomā ir būtisks priekšnosacījums novērtējumu pareizai sagatavošanai.
  Atļaujas iegūšanas eksāmenā ir jānokārto rakstiska pārbaude ekoloģijas, zooloģijas, botānikas un valsts tiesību aktu jomās (pēdējais no minētajiem ir saistīts ar PN un IVN/SVN jautājumiem) un mutiski jāprezentē viena gadījuma izpēte. Eksāmeni tiek organizēti aptuveni divas reizes gadā, un nepieciešamo zināšanu standarts ir samērā augsts, ar īpašu uzsvaru uz zināšanām ekoloģijas jomā. Kandidātiem, kuri eksāmenu nokārto sekmīgi, Vides ministrija (VM) izdod licenci, kas ir derīga piecus gadus.
  Šī licencēšanas shēma ir radījusi pozitīvu plašāku ietekmi attiecībā uz vispārējā PN procesa uzlabošanu. Licencētie vērtētāji organizē regulāras sanāksmes, lai dalītos ar pieredzi un apspriestu sarežģītus gadījumus. Ņemot to vērā, Vides ministrija no šiem vērtētājiem pasūtīja vairākus praktisku norādījumu dokumentus, lai uzlabotu PN un nodrošinātu pieejas konsekvenci. |
| --- |

14. izcēlums

14. izcēlums

Licencētu ekspertu sniegto pakalpojumu izmantošana pienācīga novērtējuma sagatavošanai Čehijā

Licencētu ekspertu sniegto pakalpojumu izmantošana pienācīga novērtējuma sagatavošanai Čehijā

Čehijā pienācīgos novērtējums (PN) ir atļauts sagatavot tikai licencētiem ekspertiem. Licencēšanas sistēmas juridiskais pamats ir Likums par dabas aizsardzību, un tā ir detalizēti izklāstīta ministru dekrētos. Licences iegūšanas pirmais pamatkritērijs ir nosacījums, ka ekspertam jābūt ar akadēmisko grādu bioloģijas vai ekoloģijas jomā vai nokārtojušam valsts eksāmenu ekoloģijas jomā. Atkāpes no šī nosacījuma nav atļautas, jo praktiskā pieredze ir pierādījusi, ka zināšanas ekoloģijas jomā ir būtisks priekšnosacījums novērtējumu pareizai sagatavošanai.

Atļaujas iegūšanas eksāmenā ir jānokārto rakstiska pārbaude ekoloģijas, zooloģijas, botānikas un valsts tiesību aktu jomās (pēdējais no minētajiem ir saistīts ar PN un IVN/SVN jautājumiem) un mutiski jāprezentē viena gadījuma izpēte. Eksāmeni tiek organizēti aptuveni divas reizes gadā, un nepieciešamo zināšanu standarts ir samērā augsts, ar īpašu uzsvaru uz zināšanām ekoloģijas jomā. Kandidātiem, kuri eksāmenu nokārto sekmīgi, Vides ministrija (VM) izdod licenci, kas ir derīga piecus gadus.

Šī licencēšanas shēma ir radījusi pozitīvu plašāku ietekmi attiecībā uz vispārējā PN procesa uzlabošanu. Licencētie vērtētāji organizē regulāras sanāksmes, lai dalītos ar pieredzi un apspriestu sarežģītus gadījumus. Ņemot to vērā, Vides ministrija no šiem vērtētājiem pasūtīja vairākus praktisku norādījumu dokumentus, lai uzlabotu PN un nodrošinātu pieejas konsekvenci.

Neatkarīgi no tā, vai esošajās ietekmes uz vidi novērtēšanas procedūrās vai citās konkrētās pieejās ir ievērots 6. panta 3. punkts, ar 6. panta 3. punktā paredzēto novērtējumu rezultātiem ir jānodrošina faktiski pieņemto lēmumu pilnīga izsekojamība.

| 15. izcēlums


  Pienācīgā novērtējuma kvalitātes nodrošināšanas aspekti

  Novērtējumā:






  — | izskata visus aspektus, kas ietekmē Natura 2000 teritorijas viengabalainību, kā norādīts teritorijas saglabāšanas mērķos, apsaimniekošanas plānā (ja pieejams) un standarta datu veidlapā, un attiecīgo dzīvotņu un sugu nozīmīgumu tīkla kontekstā, un tā pamatā ir labākās pieejamās zinātniskās atziņas attiecīgajā jomā, |
| --- | --- |

15. izcēlums

15. izcēlums

Pienācīgā novērtējuma kvalitātes nodrošināšanas aspekti

Pienācīgā novērtējuma kvalitātes nodrošināšanas aspekti

Novērtējumā:

—

izskata visus aspektus, kas ietekmē Natura 2000 teritorijas viengabalainību, kā norādīts teritorijas saglabāšanas mērķos, apsaimniekošanas plānā (ja pieejams) un standarta datu veidlapā, un attiecīgo dzīvotņu un sugu nozīmīgumu tīkla kontekstā, un tā pamatā ir labākās pieejamās zinātniskās atziņas attiecīgajā jomā,

Natura 2000

| — | apsver teritorijas nozīmi un tās funkciju attiecīgajā bioģeogrāfiskajā reģionā un Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību, |
| --- | --- |

—

apsver teritorijas nozīmi un tās funkciju attiecīgajā bioģeogrāfiskajā reģionā un Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību,

Natura 2000

| — | iekļauj pēc iespējas visus plāna vai projekta iespējamās ietekmes veidus, kas var būt nozīmīgi teritorijai, ņemot vērā kopējo ietekmi, kas var rasties novērtējamā plāna vai projekta īstenošanas rezultātā kopā ar citu plānu vai projektu ietekmi, |
| --- | --- |

—

iekļauj pēc iespējas visus plāna vai projekta iespējamās ietekmes veidus, kas var būt nozīmīgi teritorijai, ņemot vērā kopējo ietekmi, kas var rasties novērtējamā plāna vai projekta īstenošanas rezultātā kopā ar citu plānu vai projektu ietekmi,

| — | attiecīgā gadījumā plānā vai projektā ietver efektīvus ietekmes mazināšanas pasākumus, lai novērstu, mazinātu vai pat pilnīgi novērstu negatīvo ietekmi uz teritoriju, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā plānā vai projektā ietver efektīvus ietekmes mazināšanas pasākumus, lai novērstu, mazinātu vai pat pilnīgi novērstu negatīvo ietekmi uz teritoriju,

| — | izmanto labākos pieejamos paņēmienus un metodes, lai aprēķinātu, cik lielā mērā plāns vai projekts ietekmēs teritorijas(-ju) ekoloģisko viengabalainību, |
| --- | --- |

—

izmanto labākos pieejamos paņēmienus un metodes, lai aprēķinātu, cik lielā mērā plāns vai projekts ietekmēs teritorijas(-ju) ekoloģisko viengabalainību,

| — | ietver uzticamus rādītājus plāna vai projekta īstenošanas uzraudzībai. |
| --- | --- |

—

ietver uzticamus rādītājus plāna vai projekta īstenošanas uzraudzībai.

Lai nodrošinātu atbilstību 6. panta 3. punktā paredzētā novērtējuma prasībām, Natura 2000 iestādes var sagatavot oficiālas specifikācijas par informācijas veidu un kritērijiem, kas jāievēro, izstrādājot pienācīgo novērtējumu.

Natura 2000

Ir ļoti ieteicams nodrošināt paraugprakses apmaiņu un apmācību visiem, uz kuriem attiecas pienācīgais novērtējums (piemēram, attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm visos pārvaldes līmeņos, konsultantiem un projekta vai plāna attīstītājiem).

| 16. izcēlums


  Pienācīgā novērtējuma ziņojuma satura piemērs


  Plāna vai projekta apraksts


  Mērķis, darbības joma, atrašanās vieta, galvenās darbības



  Natura 2000 teritorijas, kuras varētu tikt ietekmētas, un to saglabāšanas mērķi


  Vispārīgi aprakstiet tās Natura 2000 teritorijas, kuras varētu tikt ietekmētas, sugas un dzīvotnes, kuru aizsardzībai tās izveidotas, un to saglabāšanas stāvokli, kā arī teritoriju saglabāšanas mērķus.


  Plāna vai projekta ietekmes uz teritorijas viengabalainību novērtējums







  — | Aprakstiet plāna vai projekta (atsevišķi vai kopā ar citiem projektiem vai plāniem) elementus, kas varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju (izmantojiet atlases novērtējuma rezultātus). |
| --- | --- |

16. izcēlums

16. izcēlums

Pienācīgā novērtējuma ziņojuma satura piemērs

Pienācīgā novērtējuma ziņojuma satura piemērs

Plāna vai projekta apraksts

Plāna vai projekta apraksts

Mērķis, darbības joma, atrašanās vieta, galvenās darbības

Mērķis, darbības joma, atrašanās vieta, galvenās darbības

Natura 2000 teritorijas, kuras varētu tikt ietekmētas, un to saglabāšanas mērķi

Natura 2000

Vispārīgi aprakstiet tās Natura 2000 teritorijas, kuras varētu tikt ietekmētas, sugas un dzīvotnes, kuru aizsardzībai tās izveidotas, un to saglabāšanas stāvokli, kā arī teritoriju saglabāšanas mērķus.

Vispārīgi aprakstiet tās Natura 2000 teritorijas, kuras varētu tikt ietekmētas, sugas un dzīvotnes, kuru aizsardzībai tās izveidotas, un to saglabāšanas stāvokli, kā arī teritoriju saglabāšanas mērķus.

Plāna vai projekta ietekmes uz teritorijas viengabalainību novērtējums

Plāna vai projekta ietekmes uz teritorijas viengabalainību novērtējums

—

Aprakstiet plāna vai projekta (atsevišķi vai kopā ar citiem projektiem vai plāniem) elementus, kas varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju (izmantojiet atlases novērtējuma rezultātus).

Aprakstiet plāna vai projekta (atsevišķi vai kopā ar citiem projektiem vai plāniem) elementus, kas varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritoriju (izmantojiet atlases novērtējuma rezultātus).

| — | Aprakstiet, kā plāns vai projekts ietekmēs teritorijā aizsargātās sugas un dzīvotnes un kādas būs sekas attiecībā uz teritorijas saglabāšanas mērķiem (piemēram, dzīvotņu zudums, sadrumstalošanās, traucēšana sugām, sugu mirstība, ķīmiskās izmaiņas, hidroloģiskās vai ģeoloģiskās izmaiņas). Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus. |
| --- | --- |

—

Aprakstiet, kā plāns vai projekts ietekmēs teritorijā aizsargātās sugas un dzīvotnes un kādas būs sekas attiecībā uz teritorijas saglabāšanas mērķiem (piemēram, dzīvotņu zudums, sadrumstalošanās, traucēšana sugām, sugu mirstība, ķīmiskās izmaiņas, hidroloģiskās vai ģeoloģiskās izmaiņas). Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus.

Aprakstiet, kā plāns vai projekts ietekmēs teritorijā aizsargātās sugas un dzīvotnes un kādas būs sekas attiecībā uz teritorijas saglabāšanas mērķiem (piemēram, dzīvotņu zudums, sadrumstalošanās, traucēšana sugām, sugu mirstība, ķīmiskās izmaiņas, hidroloģiskās vai ģeoloģiskās izmaiņas). Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus.

| — | Norādiet, vai plāns vai projekts ietekmēs vai neietekmēs teritorijas viengabalainību. |
| --- | --- |

—

Norādiet, vai plāns vai projekts ietekmēs vai neietekmēs teritorijas viengabalainību.

Norādiet, vai plāns vai projekts ietekmēs vai neietekmēs teritorijas viengabalainību.

| — | Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus. |
| --- | --- |

—

Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus.

Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus.

Ietekmes mazināšanas pasākumi

Ietekmes mazināšanas pasākumi

| — | Aprakstiet, kādus mazināšanas pasākumus paredzēts ieviest, lai novērstu vai mazinātu negatīvo ietekmi uz teritorijas viengabalainību, un pierādiet to efektivitāti, lai samazinātu ietekmi līdz nenozīmīgam līmenim. |
| --- | --- |

—

Aprakstiet, kādus mazināšanas pasākumus paredzēts ieviest, lai novērstu vai mazinātu negatīvo ietekmi uz teritorijas viengabalainību, un pierādiet to efektivitāti, lai samazinātu ietekmi līdz nenozīmīgam līmenim.

Aprakstiet, kādus mazināšanas pasākumus paredzēts ieviest, lai novērstu vai mazinātu negatīvo ietekmi uz teritorijas viengabalainību, un pierādiet to efektivitāti, lai samazinātu ietekmi līdz nenozīmīgam līmenim.

| — | Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus. |
| --- | --- |

—

Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus.

Skaidri norādiet neskaidrības un jebkādus informācijas iztrūkumus.

| — | Izklāstiet plānotos uzraudzības pasākumus. |
| --- | --- |

—

Izklāstiet plānotos uzraudzības pasākumus.

Izklāstiet plānotos uzraudzības pasākumus.

Secinājums

Secinājums

Norādiet, vai teritorijas viengabalainību varētu ietekmēt vai to ietekmēs attiecīgais plāns vai projekts, vai arī nekādas ietekmes noteikti nebūs (ņemot vērā piesardzības principu).

Norādiet, vai teritorijas viengabalainību varētu ietekmēt vai to ietekmēs attiecīgais plāns vai projekts, vai arī nekādas ietekmes noteikti nebūs (ņemot vērā piesardzības principu).

Pienācīgā novērtējuma izstrādē izmantotie avoti

Pienācīgā novērtējuma izstrādē izmantotie avoti

Norādiet izmantotos informācijas avotus.

Norādiet izmantotos informācijas avotus.

Apspriešanās rezultāti

Apspriešanās rezultāti

Nosauciet aģentūras, struktūras vai ekspertus, ar kuriem notikusi apspriešanās.

Nosauciet aģentūras, struktūras vai ekspertus, ar kuriem notikusi apspriešanās.

Atbilžu kopsavilkums.

Atbilžu kopsavilkums.

Iespēja vērsties tiesā

Iespēja vērsties tiesā

Eiropas Savienības Tiesa ir arī atzinusi sabiedrības, tostarp vides aizstāvības organizāciju, tiesības apstrīdēt iestāžu pieņemtus lēmumus par pienācīgo novērtējumu (lieta C-243/15, 56.–61. punkts), tai skaitā novērtējuma rezultātā izdarīto secinājumu derīgumu saistībā ar riskiem, ko attiecīgais plāns vai projekts rada teritorijas viengabalainībai.

3.3.   Trešais posms – 6. panta 4. punktā noteiktā procedūra

Trešais posms – 6. panta 4. punktā noteiktā procedūra

| 6. panta 4. punkts pieļauj izņēmumus no 6. panta 3. punkta vispārējā noteikuma, bet tas nav automātiski piemērojams. Iestādei ir jāizlemj, vai var piemērot 6. panta 3. punkta izņēmumu. 6. panta 4. punkts ir jāpiemēro tādā secīgā kārtībā, kā noteikts direktīvā – proti, pēc tam, kad apmierinošā veidā ir izpildīti visi 6. panta 3. punkta noteikumi.
  Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.2. sadaļā. |
| --- |

6. panta 4. punkts pieļauj izņēmumus no 6. panta 3. punkta vispārējā noteikuma, bet tas nav automātiski piemērojams. Iestādei ir jāizlemj, vai var piemērot 6. panta 3. punkta izņēmumu. 6. panta 4. punkts ir jāpiemēro tādā secīgā kārtībā, kā noteikts direktīvā – proti, pēc tam, kad apmierinošā veidā ir izpildīti visi 6. panta 3. punkta noteikumi.

Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.2. sadaļā.

Plānus vai projektus, attiecībā uz kuriem pienācīgajā novērtējumā nevarēja secināt, ka tie neietekmēs attiecīgo teritoriju viengabalainību, kompetentās iestādes var apstiprināt tikai tādā gadījumā, ja tiek lūgts piemērot izņēmumu saskaņā ar 6. panta 4. punkta noteikumiem.

Šie noteikumi paredz trīs galvenās prasības, kas ir jāizpilda un jādokumentē:

| 1) | ir izskatītas alternatīvas un var pierādīt, ka apstiprināšanai izvirzītā alternatīva nodara vismazāko kaitējumu dzīvotnēm, sugām un Natura 2000 teritorijas(-ju) viengabalainībai un nepastāv neviena cita iespējami realizējama alternatīva, kas neietekmētu teritorijas(-ju) viengabalainību; |
| --- | --- |

1)

ir izskatītas alternatīvas un var pierādīt, ka apstiprināšanai izvirzītā alternatīva nodara vismazāko kaitējumu dzīvotnēm, sugām un Natura 2000 teritorijas(-ju) viengabalainībai un nepastāv neviena cita iespējami realizējama alternatīva, kas neietekmētu teritorijas(-ju) viengabalainību;

Natura 2000

| 2) | pastāv sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, kas ietver arī “sociāla un ekonomiska rakstura intereses”; |
| --- | --- |

2)

pastāv sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, kas ietver arī “sociāla un ekonomiska rakstura intereses”;

| 3) | ir veikti visi kompensācijas pasākumi, lai nodrošinātu Natura 2000 kopējās vienotības aizsardzību. |
| --- | --- |

3)

ir veikti visi kompensācijas pasākumi, lai nodrošinātu Natura 2000 kopējās vienotības aizsardzību.

Natura 2000

Šīs trīs galvenās prasības ir aplūkotas nākamajās sadaļās.

3.3.1.   
  Pirmais apakšposms – alternatīvu risinājumu izskatīšana

Pirmais apakšposms – alternatīvu risinājumu izskatīšana

| Kompetentajām valsts iestādēm ir jānodrošina, ka vienlīdz rūpīgi ir izpētītas visas iespējamās alternatīvas, kas atbilst plāna/projekta mērķiem. Šis novērtējums jāveic, ņemot vērā sugas un dzīvotnes, kuru dēļ attiecīgā teritorija noteikta, kā arī teritorijas saglabāšanas mērķus.


  Pirms izvērtēt, vai plāns vai projekts ir vajadzīgs sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, ir jāpierāda alternatīvu trūkums (Tiesas spriedums lietā C-239/04, Castro Verde, 36.–39. punkts).

  Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.3.1. sadaļā. |
| --- |

Kompetentajām valsts iestādēm ir jānodrošina, ka vienlīdz rūpīgi ir izpētītas visas iespējamās alternatīvas, kas atbilst plāna/projekta mērķiem. Šis novērtējums jāveic, ņemot vērā sugas un dzīvotnes, kuru dēļ attiecīgā teritorija noteikta, kā arī teritorijas saglabāšanas mērķus.

Kompetentajām valsts iestādēm ir jānodrošina, ka vienlīdz rūpīgi ir izpētītas visas iespējamās alternatīvas, kas atbilst plāna/projekta mērķiem. Šis novērtējums jāveic, ņemot vērā sugas un dzīvotnes, kuru dēļ attiecīgā teritorija noteikta, kā arī teritorijas saglabāšanas mērķus.

Pirms izvērtēt, vai plāns vai projekts ir vajadzīgs sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, ir jāpierāda alternatīvu trūkums (Tiesas spriedums lietā C-239/04, Castro Verde, 36.–39. punkts).

Pirms izvērtēt, vai plāns vai projekts ir vajadzīgs sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, ir jāpierāda alternatīvu trūkums (Tiesas spriedums lietā C-239/04, Castro Verde, 36.–39. punkts).

Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.3.1. sadaļā.

Pirmais pienākums 6. panta 4. punkta procedūrā ir pārbaudīt, vai plānam vai projektam ir alternatīvi risinājumi. Alternatīvi risinājumi varētu nozīmēt projekta alternatīvu izstrādi (piemēram, atšķirīgu ierīkojamā ceļa izvietojumu vai atšķirīgu joslu skaitu). Tie varētu nozīmēt arī plašākas iespējas panākt to pašu vispārējo mērķi, piemēram, kā alternatīvu jaunam ceļam varētu uzskatīt dzelzceļa savienojuma uzlabojumu un kā alternatīvu hidroelektrostacijai varētu uzskatīt vēja enerģijas risinājuma attīstīšanu.

Alternatīvu risinājumu izskatīšana saskaņā ar 6. panta 4. punktu ietver šādus uzdevumus:

| — | alternatīvu risinājumu noteikšana, |
| --- | --- |

—

alternatīvu risinājumu noteikšana,

| — | izskatīto alternatīvu salīdzinoša novērtēšana, |
| --- | --- |

—

izskatīto alternatīvu salīdzinoša novērtēšana,

| — | tādu alternatīvu neesamības pamatojums, ko iespējams apsvērt atbilstīgi 6. panta 4. punktam (ja piemērojams). |
| --- | --- |

—

tādu alternatīvu neesamības pamatojums, ko iespējams apsvērt atbilstīgi 6. panta 4. punktam (ja piemērojams).

a)   
  Alternatīvu risinājumu noteikšana

Alternatīvu risinājumu noteikšana

Pirmais uzdevums ir izskatīt potenciālās alternatīvas, kas varētu pastāvēt, lai sasniegtu plāna vai projekta mērķi. Ļoti svarīgi ir apsvērt nekādu darbību neveikšanas scenāriju, ko pazīst arī kā “nulles iespēju”, kas ir atsauces scenārijs, ar kuru salīdzināt alternatīvas.

Alternatīvas var ietvert:

| — | atšķirīgus veidus, kā panākt ierosinātā attīstīšanas plāna vai projekta mērķus, |
| --- | --- |

—

atšķirīgus veidus, kā panākt ierosinātā attīstīšanas plāna vai projekta mērķus,

| — | citas vietas, kas varētu būt pieejamas plāna vai projekta attīstīšanai attiecībā uz aizsargātajām dzīvotnēm un sugām, piemēram, atšķirīgu sauszemes transporta koridoru noteikšana ceļu un automaģistrāļu ģenerālplānā vai atšķirīgu mājokļu attīstīšanas zonu noteikšana, |
| --- | --- |

—

citas vietas, kas varētu būt pieejamas plāna vai projekta attīstīšanai attiecībā uz aizsargātajām dzīvotnēm un sugām, piemēram, atšķirīgu sauszemes transporta koridoru noteikšana ceļu un automaģistrāļu ģenerālplānā vai atšķirīgu mājokļu attīstīšanas zonu noteikšana,

| — | attīstāmā plāna vai projekta mērogu un platību, |
| --- | --- |

—

attīstāmā plāna vai projekta mērogu un platību,

| — | attīstāmā plāna vai projekta projektēšanas risinājumus, |
| --- | --- |

—

attīstāmā plāna vai projekta projektēšanas risinājumus,

| — | attīstāmā plāna vai projekta īstenošanas paņēmienus, būvniecības metodes vai ekspluatācijas metodes, |
| --- | --- |

—

attīstāmā plāna vai projekta īstenošanas paņēmienus, būvniecības metodes vai ekspluatācijas metodes,

| — | dažādo darbību un uzdevumu laika grafiku katrā īstenošanas posmā, tostarp būvniecības, ekspluatācijas, uzturēšanas un – ja piemērojams – ekspluatācijas pārtraukšanas vai atjaunošanas laikā. |
| --- | --- |

—

dažādo darbību un uzdevumu laika grafiku katrā īstenošanas posmā, tostarp būvniecības, ekspluatācijas, uzturēšanas un – ja piemērojams – ekspluatācijas pārtraukšanas vai atjaunošanas laikā.

Dabā atrodami risinājumi (pretstatā tradicionālajai “pelēkajai infrastruktūrai”) bieži var būt vienlīdz dzīvotspējīgi un mazāk kaitīgi Natura 2000 teritorijām. Piemēram, dabiskākas upes gultnes atjaunošana ar blakus esošiem mitrājiem var nodrošināt līdzīgu vai labāku aizsardzību pret plūdiem nekā mākslīgi veidoti dambji un/vai rezervuāri, un vienlaikus tā rada ievērojami mazāku ietekmi uz aizsargātajām dzīvotnēm un sugām vai pat uzlabo to stāvokli. Tādēļ, veicot pieejamo risinājumu analīzi, pienācīgi jāapsver šādas alternatīvas.

Natura 2000

Attiecībā uz plāniem, valsts vai reģionālajiem politikas dokumentiem un stratēģijām, kā arī citiem dokumentiem, kuros izklāstīta nozaru politika (piemēram, par atjaunojamajiem energoresursiem vai citas infrastruktūras attīstīšanu), nodrošiniet sistēmu iespējamo alternatīvo risinājumu klāsta un to veidu novērtēšanai. Alternatīvu analīzei īpaši labi piemērots ir plānu izstrādes process, jo tas ir iteratīvs process, kas spēj nodrošināt risinājumus, ar kuriem aizsargā Natura 2000 teritorijas un nodrošina darbību ilgtspējīgu attīstību sabiedrības vajadzību apmierināšanai.

Natura 2000

Alternatīvas ir jāapsver attiecībā uz visām plāna daļām, darbībām un rīcībām, kuras ir noteiktas kā tādas, kas negatīvi ietekmē Natura 2000 teritorijas(-ju) viengabalainību.

Natura 2000

Kā apskatīts 3.2.6. sadaļā, attiecībā uz plāniem noteiktas plāna daļas vai darbības var būt nepietiekami definētas, kas ierobežo alternatīvu novērtēšanu. Tomēr jebkurā gadījumā ir jānosaka, jāapraksta un jāizvērtē saprātīgas alternatīvas, ņemot vērā plāna vai programmas mērķus un ģeogrāfisko mērogu. Tas ir prasīts arī SVN direktīvā (5. pantā).

6. panta 4. punktā noteiktās procedūras var vieglāk īstenot, ja plāna vai projekta attīstītāji procesa sākumposmā apspriež iespējamās alternatīvas ar kompetentajām iestādēm un/vai pārvaldes iestādēm vides jomā.

Piemērota alternatīvu meklēšanas sistēma ir noteikta procedūrās par sabiedrisko apspriešanu, piemēram, tajās, kas paredzētas SVN un IVN direktīvās.

b)   
  Izskatīto alternatīvu salīdzinoša novērtēšana

Izskatīto alternatīvu salīdzinoša novērtēšana

Kompetento iestāžu pienākums ir izvērtēt alternatīvo risinājumu relatīvo ietekmi, lai pamatotu saskaņā ar 6. panta 4. punktu pieņemto lēmumu. Kompetentajām iestādēm ir jānosaka, vai apstiprināšanai iesniegtā alternatīva mazāk kaitē dzīvotnēm un sugām, kā arī attiecīgās Natura 2000 teritorijas vai teritoriju viengabalainībai. Alternatīvu risinājumu novērtēšana ir nepieciešama pat tad, ja ieguldījums jau ir iepriekš pamatots ar sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm, piemēram, valsts tiesību akta veidā.

Natura 2000

Dažādās alternatīvas ir jāsalīdzina, ņemot vērā to ietekmi uz tām dzīvotnēm un sugām, kuru sastopamība teritorijā ir ievērojama, kā arī uz to saglabāšanas mērķiem un uz teritorijas viengabalainību, kā arī to nozīmi saistībā ar Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību.

Natura 2000

Ciktāl iespējams, katras alternatīvas radītā ietekme ir pilnīgi un precīzi jāapraksta un jāizsaka kvantitatīvi attiecībā uz tālāk uzskaitītajiem aspektiem (saraksts nav izsmeļošs) un ņemot vērā attiecīgās teritorijas konkrētos saglabāšanas mērķus:

| — | ietekmētās Natura 2000 teritorijas, |
| --- | --- |

—

ietekmētās Natura 2000 teritorijas,

Natura 2000

| — | to dzīvotņu platība, kuras tiek zaudētas vai degradētas, |
| --- | --- |

—

to dzīvotņu platība, kuras tiek zaudētas vai degradētas,

| — | ietekmēto sugu populāciju skaits, |
| --- | --- |

—

ietekmēto sugu populāciju skaits,

| — | svarīgu funkciju pasliktināšanās, |
| --- | --- |

—

svarīgu funkciju pasliktināšanās,

| — | traucējumi, |
| --- | --- |

—

traucējumi,

| — | sugu populāciju pārvietošana. |
| --- | --- |

—

sugu populāciju pārvietošana.

Šie aspekti būtu jāizmanto kā pamats, lai salīdzinātu alternatīvas un noteiktu, kuras alternatīvas rada vismazāko kaitējumu Natura 2000 teritorijām un tām dzīvotnēm un sugām, kuru sastopamība teritorijās ir ievērojama, ņemot vērā konkrētās teritorijas saglabāšanas mērķus. Tas ir jānosaka, balstoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu kritēriju kopumu.

Natura 2000

Otrajā posmā attiecībā uz alternatīvo risinājumu izvēli var apsvērt citus kritērijus, piemēram, sociālos apsvērumus un analizēto alternatīvu izmaksas.

| To pasākumu ekonomiskās izmaksas, kurus var apsvērt alternatīvu izskatīšanas laikā, nevar kļūt par vienīgo noteicošo faktoru alternatīvu risinājumu izvēlē. Citiem vārdiem sakot, projekta attīstītājs nevar apgalvot, ka alternatīvas nav apskatītas, jo tās pārāk dārgi izmaksātu.
  (Sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.3.1. sadaļu.) |
| --- |

To pasākumu ekonomiskās izmaksas, kurus var apsvērt alternatīvu izskatīšanas laikā, nevar kļūt par vienīgo noteicošo faktoru alternatīvu risinājumu izvēlē. Citiem vārdiem sakot, projekta attīstītājs nevar apgalvot, ka alternatīvas nav apskatītas, jo tās pārāk dārgi izmaksātu.

(Sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.3.1. sadaļu.)

Pasākumi, kas jāveic, novērtējot alternatīvas, ir apkopoti 17. izcēlumā.

| 17. izcēlums


  Kā novērtēt alternatīvus risinājumus:







  — | apspriesties ar attiecīgajām aģentūrām un organizācijām, |
| --- | --- |

17. izcēlums

17. izcēlums

Kā novērtēt alternatīvus risinājumus:

Kā novērtēt alternatīvus risinājumus:

—

apspriesties ar attiecīgajām aģentūrām un organizācijām,

| — | izmantot savākto informāciju, lai veiktu 6. panta 3. punktā minēto novērtēšanas pasākumu atlasi un atbilstošus to novērtēšanas posmus, |
| --- | --- |

—

izmantot savākto informāciju, lai veiktu 6. panta 3. punktā minēto novērtēšanas pasākumu atlasi un atbilstošus to novērtēšanas posmus,

| — | noteikt un raksturot plāna vai projekta galvenos mērķus, arī plašākā (stratēģiskā) izteiksmē (35), |
| --- | --- |

—

noteikt un raksturot plāna vai projekta galvenos mērķus, arī plašākā (stratēģiskā) izteiksmē (35),

35

| — | noteikt visus alternatīvos risinājumus, kā sasniegt projekta vai plāna mērķus, |
| --- | --- |

—

noteikt visus alternatīvos risinājumus, kā sasniegt projekta vai plāna mērķus,

| — | sniegt pēc iespējas vairāk informācijas, atzīt informācijas nepilnības un norādīt informācijas avotus, |
| --- | --- |

—

sniegt pēc iespējas vairāk informācijas, atzīt informācijas nepilnības un norādīt informācijas avotus,

| — | novērtēt katras alternatīvas ietekmi (kvalitatīvi un kvantitatīvi) uz teritorijas saglabāšanas mērķiem. |
| --- | --- |

—

novērtēt katras alternatīvas ietekmi (kvalitatīvi un kvantitatīvi) uz teritorijas saglabāšanas mērķiem.

10. tabulā ir norādīta alternatīvu noteikšanas un novērtēšanas shēma. Šo shēmu var izmantot arī, lai ziņotu par alternatīvu novērtēšanas rezultātiem.

10. tabula

10. tabula

Alternatīvu risinājumu novērtēšanas shēma

Alternatīvu risinājumu novērtēšanas shēma

| Alternatīvu risinājumu novērtēšana |
| --- |
| Plāna vai projekta apraksts un mērķi | Darbību neveikšanas scenārijs |
| Plāna vai projekta negatīvā ietekme uz Natura 2000 teritoriju, ņemot vērā pienācīgo novērtējumu |
| Salīdzinājums ar plānu vai projektu |
| Iespējamie alternatīvie risinājumi | Alternatīvo risinājumu novērtēšanas metožu apraksts | Aprakstiet relatīvo ietekmi uz Natura 2000 teritorijas saglabāšanas mērķiem (lielāka vai mazāka negatīva ietekme) |
| Alternatīvas vietas / maršruti |
| 1. alternatīva | | |
| 2. alternatīva | | |
| 3. alternatīva | | |
| Alternatīvas apmērs un mērogs |
| 1. alternatīva | | |
| 2. alternatīva | | |
| 3. alternatīva | | |
| Alternatīvi mērķu sasniegšanas līdzekļi (piemēram, pieprasījuma pārvaldība) |
| 1. alternatīva | | |
| 2. alternatīva | | |
| 3. alternatīva | | |
| | Salīdzinājums ar plānu vai projektu (turp.) | |
| Iespējamie alternatīvie risinājumi | Alternatīvo risinājumu novērtēšanas metožu apraksts | Aprakstiet relatīvo ietekmi uz Natura 2000 teritorijas saglabāšanas mērķiem (lielāka vai mazāka negatīva ietekme) |
| | Alternatīvas metodes (būvniecības, ekspluatācijas, ekspluatācijas pārtraukšanas metodes) | |
| 1. alternatīva | | |
| 2. alternatīva | | |
| 3. alternatīva | | |
| | Alternatīvi grafiki | |
| 1. alternatīva | | |
| 2. alternatīva | | |
| 3. alternatīva | | |
| Alternatīvu novērtēšanas gaitā gūtie secinājumi |

Alternatīvu risinājumu novērtēšana

Alternatīvu risinājumu novērtēšana

Plāna vai projekta apraksts un mērķi

Darbību neveikšanas scenārijs

Plāna vai projekta negatīvā ietekme uz Natura 2000 teritoriju, ņemot vērā pienācīgo novērtējumu

Natura 2000

Salīdzinājums ar plānu vai projektu

Salīdzinājums ar plānu vai projektu

Iespējamie alternatīvie risinājumi

Alternatīvo risinājumu novērtēšanas metožu apraksts

Aprakstiet relatīvo ietekmi uz Natura 2000 teritorijas saglabāšanas mērķiem (lielāka vai mazāka negatīva ietekme)

Natura 2000

Alternatīvas vietas / maršruti

Alternatīvas vietas / maršruti

1. alternatīva

2. alternatīva

3. alternatīva

Alternatīvas apmērs un mērogs

Alternatīvas apmērs un mērogs

1. alternatīva

2. alternatīva

3. alternatīva

Alternatīvi mērķu sasniegšanas līdzekļi (piemēram, pieprasījuma pārvaldība)

Alternatīvi mērķu sasniegšanas līdzekļi (piemēram, pieprasījuma pārvaldība)

1. alternatīva

2. alternatīva

3. alternatīva

Salīdzinājums ar plānu vai projektu (turp.)

Salīdzinājums ar plānu vai projektu (turp.)

Iespējamie alternatīvie risinājumi

Alternatīvo risinājumu novērtēšanas metožu apraksts

Aprakstiet relatīvo ietekmi uz Natura 2000 teritorijas saglabāšanas mērķiem (lielāka vai mazāka negatīva ietekme)

Natura 2000

Alternatīvas metodes (būvniecības, ekspluatācijas, ekspluatācijas pārtraukšanas metodes)

Alternatīvas metodes (būvniecības, ekspluatācijas, ekspluatācijas pārtraukšanas metodes)

1. alternatīva

2. alternatīva

3. alternatīva

Alternatīvi grafiki

Alternatīvi grafiki

1. alternatīva

2. alternatīva

3. alternatīva

Alternatīvu novērtēšanas gaitā gūtie secinājumi

Alternatīvu novērtēšanas gaitā gūtie secinājumi

18. izcēlumā kopsavilkuma veidā ir aprakstīti alternatīvu piemēri, kas ir izskatīti saistībā ar paziņojumu par Komisijas atzinumiem saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas (36) 6. panta 4. punktu.

36

| 18. izcēlums


  Saskaņā ar 6. panta 4. punktā noteikto procedūru izskatīto alternatīvu piemēri


  1. gadījums. Upes kuģuceļa padziļināšana un paplašināšana

  Projekts ietver Mainas upes kuģuceļa padziļināšanu un paplašināšanu Vipfeldes, Garštates un Šveinfurtes posmos Bavārijā, Vācijā.
  Pienācīgajā novērtējumā tika secināts, ka tiktu būtiski ietekmētas divas Natura 2000 teritorijas un tiktu radīts tiešs kaitējums diviem dzīvotņu veidiem, izraisot prioritāras dzīvotnes Nr. 91E0* teritorijas zaudēšanu 9 460 m2 platībā un dzīvotnes Nr. 6510 teritorijas zaudēšanu 6 440 m2 platībā.
  Papildus nulles alternatīvai tika izskatītas vēl trīs alternatīvas. Nulles alternatīva norādīja uz upes pārvadājumu mērķu svarīgumu. Viena no alternatīvām tika atmesta, jo tā negatīvi ietekmētu citu Natura 2000 teritoriju un paildzinātu gan izbūves laiku, gan ģeogrāfisko apmēru. Cita alternatīva tika noraidīta, jo, kaut arī tai būtu mazāka negatīva ekoloģiskā ietekme, tā neuzlabotu upes kuģojamības raksturlielumus, kas ir viens no projekta mērķiem.
  Ar izvēlēto alternatīvu tiktu izveidots nepārtraukts kuģošanas ceļš ar vienādu minimālo platumu un dziļumu, ko galvenokārt ierobežoja esošā upes gultne. Kaut arī tā ietekmētu divus iepriekš minētos Kopienā nozīmīgus dzīvotņu veidus, kompetentās iestādes uzskatīja, ka ar ierosināto risinājumu tiktu panākts vislabākais līdzsvars starp ekoloģiskajiem un upju transporta mērķiem. Dzīvotņu zaudējums tiktu pienācīgi kompensēts.

  2. gadījums. Tālsatiksmes un piepilsētas dzelzceļa savienojums

  Projekts bija saistīts ar tālsatiksmes un piepilsētas dzelzceļa savienojumu no Bādkanštates līdz Štutgartei (Vācijā). Tas būtiski ietekmētu vienu Natura 2000 teritoriju, kurā ir svarīga lapkoku praulgrauža (Osmoderma eremita) – prioritāri aizsargājamas sugas – dzīvotne.
  Iestādes izskatīja maršruta alternatīvas visā attiecīgajā posmā un posma daļās, kā arī “nulles” iespēju. “Nulles” risinājuma izmantošana neatbilstu projekta kritērijiem: savienot Štutgartes un Bādkanštates stacijas un atjaunot dzelzceļa tiltu pāri Nekāras upei. Visi pārējie alternatīvie risinājumi ievērojami ietekmētu Natura 2000 teritoriju, tostarp zonas ar prioritārām sugām, un to salīdzinājums parādīja, ka daži risinājumi aptvertu plašāku Natura 2000 teritorijas platību nekā citi vai, tos īstenojot, tiktu izcirsts lielāks tādu koku skaits, kas sugām nodrošina potenciālas dzīvotnes. Tāpēc ar ierosināto risinājumu tiktu panākts vislabākais līdzsvars starp ekoloģiskajiem un ekonomiskajiem mērķiem.

  3. gadījums. Jaunas ostas būvniecība

  Projekts bija saistīts ar jaunas ostas būvniecību Granadiljā, Tenerifē, Kanāriju salās. Projekts negatīvi ietekmētu divas Natura 2000 teritorijas, kas paredzētas jūras bruņurupučiem (Caretta caretta), prioritārai sugai, kā arī prioritāram dzīvotņu veidam Nr. 2130 (nostiprinātās piekrastes kāpas ar zālaugu veģetāciju (“pelēkās kāpas”)).
  Spānijas iestādes izskatīja vairākas alternatīvas, tostarp iespēju nepalielināt ostas jaudu (“nulles iespēja”), kā arī esošās ostas Santakrusā turpmāku paplašināšanu un attīstīšanu. Nulles iespēja tika atmesta, jo esošā ostas infrastruktūra nespētu apkalpot paredzamo jūras satiksmes pieaugumu un lielāka ostas jauda ir nepieciešama salas ekonomikas attīstībai. Esošās Santakrusas ostas infrastruktūras paplašināšana nebūtu iespējama vairāku tehnisku iemeslu dēļ. Citas alternatīvas vietas nebija iespējams izvēlēties dažādu faktoru dēļ, piemēram, jūras gultnes dziļums pie krasta, tas, ka pietiekami tuvu plānotajai vietai nav neviena karjera, brīvas blakus esošas zemes pieejamība kraušanas un loģistikas darbību veikšanai, iekšzemes transporta savienojumu piemērotība un ostas lietotāju tuvums. |
| --- |

18. izcēlums

18. izcēlums

Saskaņā ar 6. panta 4. punktā noteikto procedūru izskatīto alternatīvu piemēri

Saskaņā ar 6. panta 4. punktā noteikto procedūru izskatīto alternatīvu piemēri

1. gadījums. Upes kuģuceļa padziļināšana un paplašināšana

1. gadījums. Upes kuģuceļa padziļināšana un paplašināšana

Projekts ietver Mainas upes kuģuceļa padziļināšanu un paplašināšanu Vipfeldes, Garštates un Šveinfurtes posmos Bavārijā, Vācijā.

Pienācīgajā novērtējumā tika secināts, ka tiktu būtiski ietekmētas divas Natura 2000 teritorijas un tiktu radīts tiešs kaitējums diviem dzīvotņu veidiem, izraisot prioritāras dzīvotnes Nr. 91E0* teritorijas zaudēšanu 9 460 m2 platībā un dzīvotnes Nr. 6510 teritorijas zaudēšanu 6 440 m2 platībā.

Natura 2000

2

2

Papildus nulles alternatīvai tika izskatītas vēl trīs alternatīvas. Nulles alternatīva norādīja uz upes pārvadājumu mērķu svarīgumu. Viena no alternatīvām tika atmesta, jo tā negatīvi ietekmētu citu Natura 2000 teritoriju un paildzinātu gan izbūves laiku, gan ģeogrāfisko apmēru. Cita alternatīva tika noraidīta, jo, kaut arī tai būtu mazāka negatīva ekoloģiskā ietekme, tā neuzlabotu upes kuģojamības raksturlielumus, kas ir viens no projekta mērķiem.

Natura 2000

Ar izvēlēto alternatīvu tiktu izveidots nepārtraukts kuģošanas ceļš ar vienādu minimālo platumu un dziļumu, ko galvenokārt ierobežoja esošā upes gultne. Kaut arī tā ietekmētu divus iepriekš minētos Kopienā nozīmīgus dzīvotņu veidus, kompetentās iestādes uzskatīja, ka ar ierosināto risinājumu tiktu panākts vislabākais līdzsvars starp ekoloģiskajiem un upju transporta mērķiem. Dzīvotņu zaudējums tiktu pienācīgi kompensēts.

2. gadījums. Tālsatiksmes un piepilsētas dzelzceļa savienojums

2. gadījums. Tālsatiksmes un piepilsētas dzelzceļa savienojums

Projekts bija saistīts ar tālsatiksmes un piepilsētas dzelzceļa savienojumu no Bādkanštates līdz Štutgartei (Vācijā). Tas būtiski ietekmētu vienu Natura 2000 teritoriju, kurā ir svarīga lapkoku praulgrauža (Osmoderma eremita) – prioritāri aizsargājamas sugas – dzīvotne.

Natura 2000

Osmoderma eremita

Iestādes izskatīja maršruta alternatīvas visā attiecīgajā posmā un posma daļās, kā arī “nulles” iespēju. “Nulles” risinājuma izmantošana neatbilstu projekta kritērijiem: savienot Štutgartes un Bādkanštates stacijas un atjaunot dzelzceļa tiltu pāri Nekāras upei. Visi pārējie alternatīvie risinājumi ievērojami ietekmētu Natura 2000 teritoriju, tostarp zonas ar prioritārām sugām, un to salīdzinājums parādīja, ka daži risinājumi aptvertu plašāku Natura 2000 teritorijas platību nekā citi vai, tos īstenojot, tiktu izcirsts lielāks tādu koku skaits, kas sugām nodrošina potenciālas dzīvotnes. Tāpēc ar ierosināto risinājumu tiktu panākts vislabākais līdzsvars starp ekoloģiskajiem un ekonomiskajiem mērķiem.

Natura 2000

Natura 2000

3. gadījums. Jaunas ostas būvniecība

3. gadījums. Jaunas ostas būvniecība

Projekts bija saistīts ar jaunas ostas būvniecību Granadiljā, Tenerifē, Kanāriju salās. Projekts negatīvi ietekmētu divas Natura 2000 teritorijas, kas paredzētas jūras bruņurupučiem (Caretta caretta), prioritārai sugai, kā arī prioritāram dzīvotņu veidam Nr. 2130 (nostiprinātās piekrastes kāpas ar zālaugu veģetāciju (“pelēkās kāpas”)).

Natura 2000

Caretta caretta

Spānijas iestādes izskatīja vairākas alternatīvas, tostarp iespēju nepalielināt ostas jaudu (“nulles iespēja”), kā arī esošās ostas Santakrusā turpmāku paplašināšanu un attīstīšanu. Nulles iespēja tika atmesta, jo esošā ostas infrastruktūra nespētu apkalpot paredzamo jūras satiksmes pieaugumu un lielāka ostas jauda ir nepieciešama salas ekonomikas attīstībai. Esošās Santakrusas ostas infrastruktūras paplašināšana nebūtu iespējama vairāku tehnisku iemeslu dēļ. Citas alternatīvas vietas nebija iespējams izvēlēties dažādu faktoru dēļ, piemēram, jūras gultnes dziļums pie krasta, tas, ka pietiekami tuvu plānotajai vietai nav neviena karjera, brīvas blakus esošas zemes pieejamība kraušanas un loģistikas darbību veikšanai, iekšzemes transporta savienojumu piemērotība un ostas lietotāju tuvums.

c)   
  Rezultāti – alternatīvu neesamības pamatojums

Rezultāti – alternatīvu neesamības pamatojums

Pēc alternatīvo risinājumu novērtēšanas ir jānorāda visas izskatītās alternatīvas, jāapraksta to novērtējumu rezultāti un jānorāda aģentūras un citas struktūras, ar kurām notikusi apspriešanās. Tas nepieciešams, lai noteiktu, vai var objektīvi secināt, ka nav alternatīvu risinājumu. Ja ir noteikti tādi alternatīvi risinājumi, ar kuriem tiks vai nu novērsta jebkāda negatīva ietekme, vai arī ietekme uz teritoriju būs mazāk izteikta, būs jānovērtē to potenciālā ietekme, veicot pienācīgo novērtējumu. Savukārt, ja var pamatoti un objektīvi secināt, ka alternatīvu nav, ir jāpāriet pie 6. panta 4. punktā norādītās procedūras nākamā soļa.

3.3.2.   
  Otrais apakšposms – sevišķi svarīgu sabiedrības interešu (SSSA) izskatīšana

Otrais apakšposms – sevišķi svarīgu sabiedrības interešu (SSSA) izskatīšana

Ja nav alternatīvu risinājumu, kam nebūtu negatīvas ietekmes uz attiecīgās Natura 2000 teritorijas viengabalainību, vai ja ir risinājumi, kas radītu vēl lielāku negatīvu ietekmi uz attiecīgās teritorijas vidi, kompetentajām iestādēm jānovērtē, vai pastāv sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, tostarp sociāla vai ekonomiska rakstura intereses, kuru dēļ attiecīgais plāns vai projekts būtu īstenojams.

Natura 2000

| Jēdziens “sevišķi svarīgas sabiedrības intereses” direktīvā nav definēts. Tomēr 6. panta 4. punkta otrajā daļā kā šādu sevišķi svarīgu sabiedrības interešu piemēri ir minēta veselības aizsardzība, sabiedrības drošība un videi primāri svarīgas labvēlīgas pārveides.


  Attiecībā uz “citām sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm”, kam ir sociāls vai ekonomisks raksturs, no formulējuma ir skaidrs, ka tikai sabiedrības intereses neatkarīgi no tā, vai tās sekmē valsts vai privātas struktūras, var atsvērt direktīvā paredzētos saglabāšanas mērķus. Tāpēc privātu struktūru izstrādātus projektus var apsvērt tikai tad, ja šādu sabiedrības interešu eksistenci var pierādīt un ja tās tiek ievērotas.


  Ir pamatoti uzskatīt, ka “sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, kas ietver arī sociāla un ekonomiska rakstura intereses”, attiecas uz situācijām, kad paredzētie plāni vai projekti ir obligāti nepieciešami:







  — | kā daļa no tādām rīcībām vai politikas, kuru mērķis ir aizsargāt iedzīvotāju dzīves pamatvērtības (veselība, drošība, vide), |
| --- | --- |

Jēdziens “sevišķi svarīgas sabiedrības intereses” direktīvā nav definēts. Tomēr 6. panta 4. punkta otrajā daļā kā šādu sevišķi svarīgu sabiedrības interešu piemēri ir minēta veselības aizsardzība, sabiedrības drošība un videi primāri svarīgas labvēlīgas pārveides.

Jēdziens “sevišķi svarīgas sabiedrības intereses” direktīvā nav definēts. Tomēr 6. panta 4. punkta otrajā daļā kā šādu sevišķi svarīgu sabiedrības interešu piemēri ir minēta veselības aizsardzība, sabiedrības drošība un videi primāri svarīgas labvēlīgas pārveides.

Attiecībā uz “citām sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm”, kam ir sociāls vai ekonomisks raksturs, no formulējuma ir skaidrs, ka tikai sabiedrības intereses neatkarīgi no tā, vai tās sekmē valsts vai privātas struktūras, var atsvērt direktīvā paredzētos saglabāšanas mērķus. Tāpēc privātu struktūru izstrādātus projektus var apsvērt tikai tad, ja šādu sabiedrības interešu eksistenci var pierādīt un ja tās tiek ievērotas.

Attiecībā uz “citām sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm”, kam ir sociāls vai ekonomisks raksturs, no formulējuma ir skaidrs, ka tikai sabiedrības intereses neatkarīgi no tā, vai tās sekmē valsts vai privātas struktūras, var atsvērt direktīvā paredzētos saglabāšanas mērķus. Tāpēc privātu struktūru izstrādātus projektus var apsvērt tikai tad, ja šādu sabiedrības interešu eksistenci var pierādīt un ja tās tiek ievērotas.

Ir pamatoti uzskatīt, ka “sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, kas ietver arī sociāla un ekonomiska rakstura intereses”, attiecas uz situācijām, kad paredzētie plāni vai projekti ir obligāti nepieciešami:

Ir pamatoti uzskatīt, ka “sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, kas ietver arī sociāla un ekonomiska rakstura intereses”, attiecas uz situācijām, kad paredzētie plāni vai projekti ir obligāti nepieciešami:

—

kā daļa no tādām rīcībām vai politikas, kuru mērķis ir aizsargāt iedzīvotāju dzīves pamatvērtības (veselība, drošība, vide),

kā daļa no tādām rīcībām vai politikas, kuru mērķis ir aizsargāt iedzīvotāju dzīves pamatvērtības (veselība, drošība, vide),

| — | kā daļa no valsts un sabiedrības politikas pamatvirzieniem, |
| --- | --- |

—

kā daļa no valsts un sabiedrības politikas pamatvirzieniem,

kā daļa no valsts un sabiedrības politikas pamatvirzieniem,

| — | kā daļa no ekonomiska vai sociāla rakstura darbībām, pildot īpašus publisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus. |
| --- | --- |

—

kā daļa no ekonomiska vai sociāla rakstura darbībām, pildot īpašus publisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus.

kā daļa no ekonomiska vai sociāla rakstura darbībām, pildot īpašus publisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus.

Kompetento iestāžu uzdevums ir samērot plāna vai projekta sevišķi svarīgās sabiedrības intereses ar dabisko dzīvotņu un savvaļas floras un faunas saglabāšanas mērķi. Tās var apstiprināt plānu vai projektu tikai tad, ja plāna vai projekta sevišķi svarīgie iemesli atsver ietekmi uz saglabāšanas mērķiem.

Kompetento iestāžu uzdevums ir samērot plāna vai projekta sevišķi svarīgās sabiedrības intereses ar dabisko dzīvotņu un savvaļas floras un faunas saglabāšanas mērķi. Tās var apstiprināt plānu vai projektu tikai tad, ja plāna vai projekta sevišķi svarīgie iemesli atsver ietekmi uz saglabāšanas mērķiem.

Sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.3.2. sadaļu.

Nosakot SSSA, kompetentajai iestādei ir jāizskata visi aspekti, t. i., vai tās ir:

| — | obligāti ievērojamas: plāns vai projekts palīdz īstenot būtiskas sabiedrības intereses, nevis privātas intereses, |
| --- | --- |

—

obligāti ievērojamas: plāns vai projekts palīdz īstenot būtiskas sabiedrības intereses, nevis privātas intereses,

obligāti ievērojamas:

| — | sevišķi svarīgas: intereses, ko īsteno ar attiecīgo plānu vai projektu, ir svarīgākas par kaitējumu (vai kaitējuma risku) teritorijas viengabalainībai, kā noteikts pienācīgajā novērtējumā, |
| --- | --- |

—

sevišķi svarīgas: intereses, ko īsteno ar attiecīgo plānu vai projektu, ir svarīgākas par kaitējumu (vai kaitējuma risku) teritorijas viengabalainībai, kā noteikts pienācīgajā novērtējumā,

sevišķi svarīgas:

| — | sabiedrības intereses: piemēram, tās ir valsts un sabiedrības publiskās politikas svarīga daļa. |
| --- | --- |

—

sabiedrības intereses: piemēram, tās ir valsts un sabiedrības publiskās politikas svarīga daļa.

sabiedrības intereses:

Sabiedrības intereses var rasties valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī, taču neatkarīgi no līmeņa ir jāievēro arī citi novērtējuma aspekti. Ļoti ticams, ka praksē tādi plāni un projekti, kas atbilst valsts vai reģionālajiem stratēģiskajiem plāniem vai politikas dokumentiem (piemēram, norādīti valsts infrastruktūras plānā), būs sabiedrības interesēs. Tomēr joprojām būtu jāapsver, vai konkrētajā gadījumā attiecīgās intereses ir svarīgākas par kaitējumu, kas tiks radīts skartajām teritorijām, un tātad – vai var pierādīt SSSA. Arī tādi plāni vai projekti, kas neietilpst valsts stratēģiskajos plānos, tostarp plāni vai projekti mazākā ģeogrāfiskā mērogā, var būt sevišķi svarīgās sabiedrībās interesēs.

SSSA ir jānovērtē katrā konkrētajā gadījumā, ņemot vērā: i) attiecīgā plāna vai projekta mērķi; ii) tā konkrēto ietekmi uz skartajām Natura 2000 teritorijām, kā noteikts pienācīgajā novērtējumā.

Natura 2000

SSSA izvērtēšana, ņemot vērā saglabāšanas mērķus

SSSA izvērtēšana, ņemot vērā saglabāšanas mērķus

Plāna vai projekta mērķu aprakstā, iespējams, jau ir iekļauti elementi, ko var izmantot, lai novērtētu SSSA esamību. Lai veiktu šādu novērtējumu, gluži tāpat kā nosakot mazāk kaitīgas alternatīvas, jebkādas SSSA ir jāizvērtē attiecībā pret kaitējumu, kāds tiks radīts Natura 2000 teritorijai, īstenojot attiecīgo plānu vai projektu, ņemot vērā tās saglabāšanas mērķus un ņemot vērā arī teritorijas vispārējo nozīmīgumu sugām un dzīvotnēm, kurām tā ir paredzēta.

Natura 2000

Jo svarīgākas vai neaizsargātākas būs ietekmētās teritorijas saglabāšanas vērtības, jo ierobežojošāka būs SSSA piemērošanas joma un mērogs, kādā attaisnojams kaitējums teritorijai, kā noteikts pienācīgajā novērtējumā.

Ja tiek ietekmēts prioritārs dabiskās dzīvotnes veids vai prioritāras sugas, vienīgie pieņemamie argumenti, ko saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 4. punktu var ierosināt kā SSSA, ir argumenti, kas saistīti ar veselības aizsardzību vai sabiedrības drošību, vai videi primāri svarīgām labvēlīgām pārveidēm. Ja iesniedzējs atsaucas uz citām SSSA, ir nepieciešams Komisijas atzinums.

Elementus, kas ir SSSA piemērošanas pamatā, zināmā apmērā var iekļaut plānu vai programmu aprakstos, jo īpaši paziņojumā par mērķiem, ar kuriem pamato attiecīgo attīstīšanas pasākumu. Šādi iemesli ir jānorāda arī atbilstošajā valsts pārvaldes līmenī (piemēram, reģionālajā, nacionālajā) sagatavotā lēmumā un skaidri jādokumentē.

SSSA apsvēršana var būt iekļauta tādu noteiktu politikas jomu stratēģiskās plānošanas procesā (piemēram, attiecībā uz plūdu riska pārvaldību), kas ir svarīgas cilvēka veselībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrisko labumu aizsardzībai. Tādējādi attiecībā uz darbībām, kuru veikšana, visticamāk, tiks pamatota ar sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm, nepieciešamību izskatīt alternatīvas un kompensāciju var ņemt vērā plānošanas procesa sākotnējā posmā (sk. piemēru 20. izcēlumā).

Tādu SSSA piemēri, ko piemēro saistībā ar lūgumiem Komisijai sniegt atzinumus (37) saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 4. punktu, ir aprakstīti 19. Izcēlumā tālāk.

37

| 19. izcēlums


  6. panta 4. punktā noteikto SSSA piemēri


  1. gadījums. Kuģuceļa padziļināšana un paplašināšana (38)

  Mainas upe ir Eiropas komunikāciju tīkla (TEN) daļa un vienīgais iekšzemes ūdensceļš, kas savieno vairākas dalībvalstis Eiropas dienvidaustrumos. Tam ir svarīgas funkcijas kā pārrobežu preču transporta maršrutam, un tas savieno Roterdamu (NL) ar Konstantu (RO), tāpēc tas ir ekonomiski nozīmīgs.
  Šis projekts ir viens no pēdējiem trūkstošajiem posmiem šī kuģuceļa pielāgošanai politiskajai un ekonomiskajai attīstībai un paplašinātas Eiropas Savienības vajadzībām. Pašlaik šajā upes daļā 30 km garumā ir ierobežota satiksme, un tajā joprojām pastāv ierobežojumi attiecībā uz kuģu platumu un dziļumu.

  2. gadījums. Tālsatiksmes un piepilsētas dzelzceļa savienojums (39)

  Saskaņā ar iestāžu sniegto informāciju ar šo projektu tiks uzlaboti reģionālie un tālsatiksmes pasažieru pārvadājumu pakalpojumi, izveidojot un stiprinot starpreģionālos savienojumus ar citām attīstāmajām teritorijām. Projekts būs daļa no gredzenveida sistēmas, kas ir nepieciešama, lai uzlabotu dzelzceļa transportu reģionā. Turklāt projekts ietvers vairāk nekā 100 gadus veca tilta rekonstrukciju.

  3. gadījums. Jaunas ostas būvniecība (40)

  Tenerifes sala (Kanāriju salas, Spānija) ir ļoti atkarīga no jūras transporta un efektīvas ostu sistēmas. Galvenajā ostā, kas pašlaik atrodas galvaspilsētā, rodas arvien lielāki sastrēgumi.
  Jaunā osta palielinātu tik ļoti nepieciešamo jaudu, lai: i) nodrošinātu infrastruktūru turpmākam jūras satiksmes pieaugumam, jo īpaši saistībā ar konteineru pārvadājumiem, kuru apjoms salā saskaņā ar prognozēm ievērojami palielināsies; un (ii) atslogotu esošo ostu. Plānots, ka jaunā osta radīs saprātīgu iekšējās atdeves koeficientu un turklāt nodrošinās salai iespēju piesaistīt starptautisko kuģu konteineru pārkraušanas satiksmi. |
| --- |

19. izcēlums

19. izcēlums

6. panta 4. punktā noteikto SSSA piemēri

6. panta 4. punktā noteikto SSSA piemēri

1. gadījums. Kuģuceļa padziļināšana un paplašināšana (38)

1. gadījums. Kuģuceļa padziļināšana un paplašināšana

38

Mainas upe ir Eiropas komunikāciju tīkla (TEN) daļa un vienīgais iekšzemes ūdensceļš, kas savieno vairākas dalībvalstis Eiropas dienvidaustrumos. Tam ir svarīgas funkcijas kā pārrobežu preču transporta maršrutam, un tas savieno Roterdamu (NL) ar Konstantu (RO), tāpēc tas ir ekonomiski nozīmīgs.

TEN

Šis projekts ir viens no pēdējiem trūkstošajiem posmiem šī kuģuceļa pielāgošanai politiskajai un ekonomiskajai attīstībai un paplašinātas Eiropas Savienības vajadzībām. Pašlaik šajā upes daļā 30 km garumā ir ierobežota satiksme, un tajā joprojām pastāv ierobežojumi attiecībā uz kuģu platumu un dziļumu.

2. gadījums. Tālsatiksmes un piepilsētas dzelzceļa savienojums (39)

2. gadījums. Tālsatiksmes un piepilsētas dzelzceļa savienojums

39

Saskaņā ar iestāžu sniegto informāciju ar šo projektu tiks uzlaboti reģionālie un tālsatiksmes pasažieru pārvadājumu pakalpojumi, izveidojot un stiprinot starpreģionālos savienojumus ar citām attīstāmajām teritorijām. Projekts būs daļa no gredzenveida sistēmas, kas ir nepieciešama, lai uzlabotu dzelzceļa transportu reģionā. Turklāt projekts ietvers vairāk nekā 100 gadus veca tilta rekonstrukciju.

3. gadījums. Jaunas ostas būvniecība (40)

3. gadījums. Jaunas ostas būvniecība

40

Tenerifes sala (Kanāriju salas, Spānija) ir ļoti atkarīga no jūras transporta un efektīvas ostu sistēmas. Galvenajā ostā, kas pašlaik atrodas galvaspilsētā, rodas arvien lielāki sastrēgumi.

Jaunā osta palielinātu tik ļoti nepieciešamo jaudu, lai: i) nodrošinātu infrastruktūru turpmākam jūras satiksmes pieaugumam, jo īpaši saistībā ar konteineru pārvadājumiem, kuru apjoms salā saskaņā ar prognozēm ievērojami palielināsies; un (ii) atslogotu esošo ostu. Plānots, ka jaunā osta radīs saprātīgu iekšējās atdeves koeficientu un turklāt nodrošinās salai iespēju piesaistīt starptautisko kuģu konteineru pārkraušanas satiksmi.

3.3.3.   
  Trešais apakšposms – kompensācijas pasākumu identificēšana, novērtēšana un pieņemšana

Trešais apakšposms – kompensācijas pasākumu identificēšana, novērtēšana un pieņemšana

Pēc tam, kad ir pilnībā konstatēts un dokumentēts, ka nav citu alternatīvu, kas teritorijai radītu mazāku kaitējumu, un ka SSSA piemērošana ir pamatota, jāveic visi vajadzīgie kompensācijas pasākumi, lai nodrošinātu Natura 2000 tīkla kopējās vienotības aizsardzību.

Natura 2000

| Kompensācijas pasākumi ir ar kādu plānu vai projektu īpaši saistīti pasākumi, ko veic papildus parastajiem pienākumiem, kas izriet no Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas. Šo pasākumu mērķis ir precīzi kompensēt plāna vai projekta negatīvo ietekmi uz attiecīgajām sugām vai dzīvotnēm. Tie ir “galīgais līdzeklis”, un šādus pasākumus izmanto tikai tad, kad ir izsmelti pārējie direktīvā paredzētie aizsargpasākumi, bet ir pieņemts lēmums apsvērt plānu/projektu, kam ir negatīva ietekme uz Natura 2000 teritorijas viengabalainību, vai kad šādas ietekmes varbūtība nav izslēdzama.


  Kompensācijai kvalitātes, kvantitātes, funkciju un statusa ziņā samērīgi jāatsaucas uz Natura 2000 teritorijas saglabāšanas mērķiem un uz negatīvi ietekmētajām dzīvotnēm un sugām. Vienlaikus ir adekvāti jāaizstāj attiecīgās teritorijas nozīme saistībā ar bioģeogrāfisko izplatību.

  Sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.4. sadaļu. |
| --- |

Kompensācijas pasākumi ir ar kādu plānu vai projektu īpaši saistīti pasākumi, ko veic papildus parastajiem pienākumiem, kas izriet no Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas. Šo pasākumu mērķis ir precīzi kompensēt plāna vai projekta negatīvo ietekmi uz attiecīgajām sugām vai dzīvotnēm. Tie ir “galīgais līdzeklis”, un šādus pasākumus izmanto tikai tad, kad ir izsmelti pārējie direktīvā paredzētie aizsargpasākumi, bet ir pieņemts lēmums apsvērt plānu/projektu, kam ir negatīva ietekme uz Natura 2000 teritorijas viengabalainību, vai kad šādas ietekmes varbūtība nav izslēdzama.

Kompensācijas pasākumi ir ar kādu plānu vai projektu īpaši saistīti pasākumi, ko veic papildus parastajiem pienākumiem, kas izriet no Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas. Šo pasākumu mērķis ir precīzi kompensēt plāna vai projekta negatīvo ietekmi uz attiecīgajām sugām vai dzīvotnēm. Tie ir “galīgais līdzeklis”, un šādus pasākumus izmanto tikai tad, kad ir izsmelti pārējie direktīvā paredzētie aizsargpasākumi, bet ir pieņemts lēmums apsvērt plānu/projektu, kam ir negatīva ietekme uz Natura 2000 teritorijas viengabalainību, vai kad šādas ietekmes varbūtība nav izslēdzama.

Kompensācijai kvalitātes, kvantitātes, funkciju un statusa ziņā samērīgi jāatsaucas uz Natura 2000 teritorijas saglabāšanas mērķiem un uz negatīvi ietekmētajām dzīvotnēm un sugām. Vienlaikus ir adekvāti jāaizstāj attiecīgās teritorijas nozīme saistībā ar bioģeogrāfisko izplatību.

Kompensācijai kvalitātes, kvantitātes, funkciju un statusa ziņā samērīgi jāatsaucas uz Natura 2000 teritorijas saglabāšanas mērķiem un uz negatīvi ietekmētajām dzīvotnēm un sugām. Vienlaikus ir adekvāti jāaizstāj attiecīgās teritorijas nozīme saistībā ar bioģeogrāfisko izplatību.

Sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.4. sadaļu.

a)   Galvenie kompensācijas pasākumu veidi

Galvenie kompensācijas pasākumu veidi

Kompensācijas pasākumiem Dzīvotņu direktīvas 6. panta 4. punkta kontekstā būtu: i) konkrēti jāattiecas uz izskatāmo plānu vai projektu; un ii) būtu jābūt plašākiem par pasākumiem, kas nepieciešami, lai noteiktu, aizsargātu un apsaimniekotu Natura 2000 teritorijas, kā paredzēts attiecīgās teritorijas saglabāšanas mērķos.

Natura 2000

Tālāk minētie pasākumi nav uzskatāmi par kompensācijas pasākumiem: i) teritorijas apsaimniekošanas plāna īstenošana; ii) pasākumi teritorijā esošas dzīvotnes veida saglabāšanas statusa uzlabošanai, kas jau ir plānoti neatkarīgi no plāna/projekta; vai iii) tādas teritorijas noteikšana par īpaši aizsargājamu dabas teritoriju, kas jau ir noteikta kā Kopienā nozīmīga teritorija. Tā vietā ar kompensācijas pasākumiem ir jāpapildina saglabāšanas pasākumi, kas jānosaka un jāīsteno Natura 2000 teritorijā, un ar tiem ir jāpapildina citi aizsardzības noteikumi, kas paredzēti Dzīvotņu direktīvā un Putnu direktīvā, vai pienākumi, kas noteikti ES tiesību aktos.

nav

Natura 2000

Kompensācijas pasākumu veidu piemēri, kā arī papildpasākumi, kas var nodrošināt un atvieglot to īstenošanu, ir aprakstīti 11. Tabulā tālāk. Svarīgi atzīmēt, ka visiem šiem pasākumiem ir jābūt plašākiem par parastajiem pienākumiem, kuri noteikti Putnu un Dzīvotņu direktīvās, tostarp pienākumiem saistībā ar teritoriju noteikšanu, apsaimniekošanu un atjaunošanu.

pasākumiem ir jābūt plašākiem par parastajiem pienākumiem

11. tabula

11. tabula

6. panta 4. punktam atbilstošu kompensācijas pasākumu veidu piemēri

6. panta 4. punktam atbilstošu kompensācijas pasākumu veidu piemēri

| Kompensācijas pasākums | Apraksts |
| --- | --- |
| Dzīvotņu atjaunošanas vai uzlabošanas pasākumi esošās teritorijās | Dzīvotnes platības palielināšana attiecīgajā teritorijā vai dzīvotnes atjaunošana citā Natura 2000 teritorijā proporcionāli zudumam, ko izraisījis plāns vai projekts, ja tas jau nav paredzēts konkrētās teritorijas saglabāšanas mērķos. |
| Dzīvotnes atkārtota izveide | Dzīvotnes izveide vai atjaunošana jaunā vai paplašinātā teritorijā, ko paredzēts iekļaut Natura 2000 tīklā, lai to aizsargātu/pārvaldītu. |
| Jaunas teritorijas iekļaušana Natura 2000 tīklā, īstenojot attiecīgos pārvaldības pasākumus | Jaunas, pietiekami kvalitatīvas teritorijas noteikšana par aizsargājamu teritoriju saskaņā ar Putnu un Dzīvotņu direktīvām un attiecīgu aizsardzības un saglabāšanas pasākumu īstenošana. |
| Sugu reintrodukcija, atjaunošana un populāciju papildināšana, tostarp plēsīgo sugu populāciju papildināšana | Sugu reintrodukcija teritorijās, kur šīs sugas izzudušas (ja šāda reintrodukcija ir zinātniski pamatota) vai sugu populāciju atjaunošana teritorijās, kur to skaits samazinās, un turpmāka šādu teritoriju aizsardzība un apsaimniekošana sugu labā. |
| Iespējamie papildu pasākumi | Apraksts |
| Zemes iegāde un atbilstošo aizsardzības un saglabāšanas pasākumu noteikšana/īstenošana | Zemesgabala iegāde dabas aizsardzībai un atbilstošo aizsardzības un saglabāšanas pasākumu noteikšana/īstenošana. |
| Tiesību ieguve attiecībā uz dabas aizsardzību un atbilstošo aizsardzības un saglabāšanas pasākumu noteikšana/īstenošana | Apsaimniekošanas tiesību iegūšana attiecībā uz sauszemes vai jūras teritoriju un atbilstošo aizsardzības un saglabāšanas pasākumu noteikšana/īstenošana. |
| Rezervāta izveide | Tādu ierobežojumu noteikšana saistībā ar sauszemes vai jūras teritorijas izmantošanu, kas ir stingrāki par tiem, kas jānosaka, lai ievērotu citus Putnu un Dzīvotņu direktīvu noteikumus. |
| Apdraudējumu mazināšana | (Citu) apdraudējumu mazināšana, vai nu veicot pasākumus saistībā ar vienu konkrētu apdraudējuma avotu, vai arī veicot koordinētus pasākumus attiecībā uz visiem apdraudējuma avotiem. |

Kompensācijas pasākums

Apraksts

Dzīvotņu atjaunošanas vai uzlabošanas pasākumi esošās teritorijās

Dzīvotnes platības palielināšana attiecīgajā teritorijā vai dzīvotnes atjaunošana citā Natura 2000 teritorijā proporcionāli zudumam, ko izraisījis plāns vai projekts, ja tas jau nav paredzēts konkrētās teritorijas saglabāšanas mērķos.

Natura 2000

Dzīvotnes atkārtota izveide

Dzīvotnes izveide vai atjaunošana jaunā vai paplašinātā teritorijā, ko paredzēts iekļaut Natura 2000 tīklā, lai to aizsargātu/pārvaldītu.

Natura 2000

Jaunas teritorijas iekļaušana Natura 2000 tīklā, īstenojot attiecīgos pārvaldības pasākumus

Natura 2000

Jaunas, pietiekami kvalitatīvas teritorijas noteikšana par aizsargājamu teritoriju saskaņā ar Putnu un Dzīvotņu direktīvām un attiecīgu aizsardzības un saglabāšanas pasākumu īstenošana.

Sugu reintrodukcija, atjaunošana un populāciju papildināšana, tostarp plēsīgo sugu populāciju papildināšana

Sugu reintrodukcija teritorijās, kur šīs sugas izzudušas (ja šāda reintrodukcija ir zinātniski pamatota) vai sugu populāciju atjaunošana teritorijās, kur to skaits samazinās, un turpmāka šādu teritoriju aizsardzība un apsaimniekošana sugu labā.

Iespējamie papildu pasākumi

Apraksts

Zemes iegāde un atbilstošo aizsardzības un saglabāšanas pasākumu noteikšana/īstenošana

Zemesgabala iegāde dabas aizsardzībai un atbilstošo aizsardzības un saglabāšanas pasākumu noteikšana/īstenošana.

Tiesību ieguve attiecībā uz dabas aizsardzību un atbilstošo aizsardzības un saglabāšanas pasākumu noteikšana/īstenošana

Apsaimniekošanas tiesību iegūšana attiecībā uz sauszemes vai jūras teritoriju un atbilstošo aizsardzības un saglabāšanas pasākumu noteikšana/īstenošana.

Rezervāta izveide

Tādu ierobežojumu noteikšana saistībā ar sauszemes vai jūras teritorijas izmantošanu, kas ir stingrāki par tiem, kas jānosaka, lai ievērotu citus Putnu un Dzīvotņu direktīvu noteikumus.

Apdraudējumu mazināšana

(Citu) apdraudējumu mazināšana, vai nu veicot pasākumus saistībā ar vienu konkrētu apdraudējuma avotu, vai arī veicot koordinētus pasākumus attiecībā uz visiem apdraudējuma avotiem.

Tas, cik iespējams būs izstrādāt un īstenot efektīvus kompensācijas pasākumus, atšķirsies atkarībā no dažādajām attiecīgajām dzīvotnēm un sugām un vietējiem apstākļiem. Kaut arī ir daudz labu piemēru, kur sekmīgi atjaunotas vai izveidotas jaunas dzīvotnes mitrāju putniem vai abinieku reprodukcijai, joprojām nav labi zināmu vai pieejamu paņēmienu, kā efektīvi atjaunot daudzas sugas un dzīvotnes.

Jebkurā gadījumā ekosistēmu un sugu dzīvotņu atjaunošanai un izveidei citviet kompensācijas nolūkā ir jābūt balstītai uz pamatotām zināšanām par atjaunošanas ekoloģiju (41).

41

Dažos gadījumos pienācīga kompensācija, īstenojot atjaunošanas pasākumus, var nebūt iespējama. Tā jo īpaši var notikt šādās situācijās:

| — | ja paredzēts iznīcināt vietējās teritorijas, kas ir nozīmīgas apdraudētām sugām vai dzīvotņu veidiem, taču tās nevar aizstāt ar līdzīgām nozīmīgām teritorijām (piemēram, atbilstošām vietām, kam ir līdzīga nozīme attiecībā uz skartajām sugām), |
| --- | --- |

—

ja paredzēts iznīcināt vietējās teritorijas, kas ir nozīmīgas apdraudētām sugām vai dzīvotņu veidiem, taču tās nevar aizstāt ar līdzīgām nozīmīgām teritorijām (piemēram, atbilstošām vietām, kam ir līdzīga nozīme attiecībā uz skartajām sugām),

| — | ja atjaunošana nav iespējama vai nu tāpēc, ka tam būtu nepieciešams ārkārtīgi ilgs laiks (piemēram, lai faktiski atjaunotos purvs, būtu nepieciešami vairāki tūkstoši gadu), vai arī tāpēc, ka pašlaik trūkst zināšanu par attiecīgās sugas vai dzīvotnes veida atjaunošanas ekoloģiju (piemēram, kaļķakmens avotu vai dabisko sārmaino dumbrāju gadījumā). |
| --- | --- |

—

ja atjaunošana nav iespējama vai nu tāpēc, ka tam būtu nepieciešams ārkārtīgi ilgs laiks (piemēram, lai faktiski atjaunotos purvs, būtu nepieciešami vairāki tūkstoši gadu), vai arī tāpēc, ka pašlaik trūkst zināšanu par attiecīgās sugas vai dzīvotnes veida atjaunošanas ekoloģiju (piemēram, kaļķakmens avotu vai dabisko sārmaino dumbrāju gadījumā).

Ja nav garantijas, ka var panākt ietekmēto dzīvotņu un sugu efektīvu atjaunošanu vai reintrodukciju, atbilstība 6. panta 4. punktam netiek nodrošināta. Tomēr iepriekš aprakstītajā situācijā joprojām var būt iespējams kompensācijas pasākuma veidā noteikt, aizsargāt un apsaimniekot jaunu teritoriju, kurā dzīvotne(-s) ir tādā pašā piemērotā platībā kā ietekmētās dzīvotnes (skatīt iepriekš 12. tabulu).

b)   Kompensācijas pasākumu un mērķu noteikšanas pamatprincipi

Kompensācijas pasākumu un mērķu noteikšanas pamatprincipi

6. panta 4. punktā noteikto kompensācijas pasākumu galvenais mērķis ir uzturēt Natura 2000 tīkla kopējo vienotību. Tādēļ ir jāņem vērā divi aspekti, kas nosaka kompensācijas pasākumu izstrādi un īstenošanu: samērīgums un ekoloģiskā funkcionalitāte.

Natura 2000

samērīgums

ekoloģiskā funkcionalitāte

Šie divi principi nosaka to pasākumu apmēru un vērienu, kas nepieciešami, lai kompensētu plāna vai projekta negatīvo ietekmi. Kompensācijas pasākumiem ir jābūt vērstiem arī uz potenciālās negatīvās ietekmes sliktāko scenāriju atsvēršanu.

| Lai nodrošinātu Natura 2000 kopējo vienotību, projekta ierosinātajiem kompensācijas pasākumiem: a) samērīgi jākompensē negatīvā ietekme uz dzīvotnēm un sugām; b) jānodrošina to funkciju izpilde, kas ir salīdzināmas ar funkcijām, kuras bija sākotnējās teritorijas izvēles kritēriju pamatā, jo īpaši attiecībā uz adekvātu ģeogrāfisko izplatību. Tādējādi nepietiek ar to, ka kompensācijas pasākumi attiecas uz to pašu bioģeogrāfisko reģionu tajā pašā dalībvalstī. |
| --- |

Lai nodrošinātu Natura 2000 kopējo vienotību, projekta ierosinātajiem kompensācijas pasākumiem: a) samērīgi jākompensē negatīvā ietekme uz dzīvotnēm un sugām; b) jānodrošina to funkciju izpilde, kas ir salīdzināmas ar funkcijām, kuras bija sākotnējās teritorijas izvēles kritēriju pamatā, jo īpaši attiecībā uz adekvātu ģeogrāfisko izplatību. Tādējādi nepietiek ar to, ka kompensācijas pasākumi attiecas uz to pašu bioģeogrāfisko reģionu tajā pašā dalībvalstī.

Lai nodrošinātu Natura 2000 kopējo vienotību, projekta ierosinātajiem kompensācijas pasākumiem: a) samērīgi jākompensē negatīvā ietekme uz dzīvotnēm un sugām; b) jānodrošina to funkciju izpilde, kas ir salīdzināmas ar funkcijām, kuras bija sākotnējās teritorijas izvēles kritēriju pamatā, jo īpaši attiecībā uz adekvātu ģeogrāfisko izplatību. Tādējādi nepietiek ar to, ka kompensācijas pasākumi attiecas uz to pašu bioģeogrāfisko reģionu tajā pašā dalībvalstī.

| Attālums starp sākotnējo teritoriju un kompensācijas pasākumu vietu ne vienmēr ir šķērslis, ja vien tas neietekmē teritorijas funkcionalitāti, tās nozīmi ģeogrāfiskajā izplatībā un sākotnējās izvēles pamatojumu.

  Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.4.2. sadaļā. |
| --- |

Attālums starp sākotnējo teritoriju un kompensācijas pasākumu vietu ne vienmēr ir šķērslis, ja vien tas neietekmē teritorijas funkcionalitāti, tās nozīmi ģeogrāfiskajā izplatībā un sākotnējās izvēles pamatojumu.

Attālums starp sākotnējo teritoriju un kompensācijas pasākumu vietu ne vienmēr ir šķērslis, ja vien tas neietekmē teritorijas funkcionalitāti, tās nozīmi ģeogrāfiskajā izplatībā un sākotnējās izvēles pamatojumu.

Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.4.2. sadaļā.

Kompensācijas pasākumu samērīgums

Kompensācijas pasākumu samērīgums

Natura 2000 tīkla kopējās vienotības uzturēšana nozīmē to, ka tiek nodrošināts, ka ar ierosinātajiem kompensācijas pasākumiem samērīgi atbalsta dzīvotnes un sugas, salīdzinot ar teritorijā radīto negatīvo ietekmi. Tāpēc kompetentajām iestādēm ir jānosaka ietekmēto Natura 2000 iezīmju relatīvais svarīgums un negatīvā ietekme uz tām saskaņā ar kvantitatīviem un kvalitatīviem kritērijiem. Šādi nosaka kompensācijas pamatapjomu.

Natura 2000

Natura 2000

| Kompensācijas attiecības ir jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. Tās ir sākotnēji jānosaka, ņemot vērā informāciju, kas iegūta 6. panta 3. punktā noteiktajā pienācīgajā novērtējumā, un ar tām jānodrošina ekoloģiska funkcionalitāte. Šīs attiecības pēc tam var pārdefinēt, ņemot vērā rezultātus, kas gūti, veicot efektivitātes uzraudzību. Galīgajam lēmumam par kompensācijas attiecību ir jābūt pamatotam.


  Ir vispāratzīts, ka attiecībai jābūt ievērojami lielākai par 1:1. Tādējādi kompensācijas attiecība, kas ir 1:1 vai zemāka, jāapsver tikai gadījumos, kad ir pierādīts, ka šādā apmērā pasākumi spēs iedarbīgi un īsā laika posmā pilnīgi atjaunot struktūru un funkcionalitāti (piemēram, neapdraudot to dzīvotņu un svarīgāko sugu populācijas, kuras, iespējams, ietekmēs plāns vai projekts, saglabāšanu vai to saglabāšanas mērķus).

  Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.5.4. sadaļā. |
| --- |

Kompensācijas attiecības ir jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. Tās ir sākotnēji jānosaka, ņemot vērā informāciju, kas iegūta 6. panta 3. punktā noteiktajā pienācīgajā novērtējumā, un ar tām jānodrošina ekoloģiska funkcionalitāte. Šīs attiecības pēc tam var pārdefinēt, ņemot vērā rezultātus, kas gūti, veicot efektivitātes uzraudzību. Galīgajam lēmumam par kompensācijas attiecību ir jābūt pamatotam.

Kompensācijas attiecības ir jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. Tās ir sākotnēji jānosaka, ņemot vērā informāciju, kas iegūta 6. panta 3. punktā noteiktajā pienācīgajā novērtējumā, un ar tām jānodrošina ekoloģiska funkcionalitāte. Šīs attiecības pēc tam var pārdefinēt, ņemot vērā rezultātus, kas gūti, veicot efektivitātes uzraudzību. Galīgajam lēmumam par kompensācijas attiecību ir jābūt pamatotam.

Ir vispāratzīts, ka attiecībai jābūt ievērojami lielākai par 1:1. Tādējādi kompensācijas attiecība, kas ir 1:1 vai zemāka, jāapsver tikai gadījumos, kad ir pierādīts, ka šādā apmērā pasākumi spēs iedarbīgi un īsā laika posmā pilnīgi atjaunot struktūru un funkcionalitāti (piemēram, neapdraudot to dzīvotņu un svarīgāko sugu populācijas, kuras, iespējams, ietekmēs plāns vai projekts, saglabāšanu vai to saglabāšanas mērķus).

Ir vispāratzīts, ka attiecībai jābūt ievērojami lielākai par 1:1. Tādējādi kompensācijas attiecība, kas ir 1:1 vai zemāka, jāapsver tikai gadījumos, kad ir pierādīts, ka šādā apmērā pasākumi spēs iedarbīgi un īsā laika posmā pilnīgi atjaunot struktūru un funkcionalitāti (piemēram, neapdraudot to dzīvotņu un svarīgāko sugu populācijas, kuras, iespējams, ietekmēs plāns vai projekts, saglabāšanu vai to saglabāšanas mērķus).

Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.5.4. sadaļā.

Kompensācijas pasākumu ekoloģiskā funkcionalitāte un īstenošanas vieta

Kompensācijas pasākumu ekoloģiskā funkcionalitāte un īstenošanas vieta

Papildus nepieciešamībai samērīgi kompensēt negatīvo ietekmi uz dzīvotnēm un sugām, ar kompensācijas pasākumiem arī jānodrošina ekoloģiskās funkcijas, kas ir pielīdzināmas tām, kurus bijušas par pamatu sākotnējai Natura 2000 teritorijas statusa noteikšanai.

Natura 2000

Kompensācijas pasākumu apmēru nosaka konkrētās prasības saistībā ar noteiktu tādu ekoloģisko funkciju un struktūru atjaunošanu, kas plāna vai projekta īstenošanas rezultātā, visticamāk, izzudīs vai degradēsies. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš dzīvotņu veidiem vai to sugu dzīvotnēm, kam vajadzīgs ilgs laiks, lai sasniegtu tāda paša līmeņa ekoloģisko funkcionalitāti.

| Ir vispārpieņemts, ka vietējie apstākļi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ekoloģisko kapitālu, ir pēc iespējas tuvāki plāna vai projekta ietekmētajai vietai. Tādēļ visieteicamākā izvēle, šķiet, veikt kompensācijas pasākumus attiecīgajā Natura 2000 teritorijā vai tuvu tai vietā, kurā ir piemēroti apstākļi, lai pasākumi būtu sekmīgi. Tomēr tas ne vienmēr ir iespējams, un ir jānosaka prioritātes, kas jāizmanto, meklējot Dzīvotņu direktīvas prasībām atbilstošas vietas:








  1) | kompensēšana Natura 2000 teritorijā, ja tur ir elementi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ekoloģisko vienotību un tīkla funkcionalitāti; |
| --- | --- |

Ir vispārpieņemts, ka vietējie apstākļi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ekoloģisko kapitālu, ir pēc iespējas tuvāki plāna vai projekta ietekmētajai vietai. Tādēļ visieteicamākā izvēle, šķiet, veikt kompensācijas pasākumus attiecīgajā Natura 2000 teritorijā vai tuvu tai vietā, kurā ir piemēroti apstākļi, lai pasākumi būtu sekmīgi. Tomēr tas ne vienmēr ir iespējams, un ir jānosaka prioritātes, kas jāizmanto, meklējot Dzīvotņu direktīvas prasībām atbilstošas vietas:

Ir vispārpieņemts, ka vietējie apstākļi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ekoloģisko kapitālu, ir pēc iespējas tuvāki plāna vai projekta ietekmētajai vietai. Tādēļ visieteicamākā izvēle, šķiet, veikt kompensācijas pasākumus attiecīgajā Natura 2000 teritorijā vai tuvu tai vietā, kurā ir piemēroti apstākļi, lai pasākumi būtu sekmīgi. Tomēr tas ne vienmēr ir iespējams, un ir jānosaka prioritātes, kas jāizmanto, meklējot Dzīvotņu direktīvas prasībām atbilstošas vietas:

1)

1)

kompensēšana Natura 2000 teritorijā, ja tur ir elementi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ekoloģisko vienotību un tīkla funkcionalitāti;

kompensēšana Natura 2000 teritorijā, ja tur ir elementi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ekoloģisko vienotību un tīkla funkcionalitāti;

| 2) | kompensēšana ārpus attiecīgās Natura 2000 teritorijas, taču tajā pašā topogrāfiskajā vai ainaviskajā vienībā, ja ir iespējams tāds pats ieguldījums ekoloģiskajā struktūrā un/vai tīkla funkcionēšanā. Jaunā vieta var būt citā Natura 2000 teritorijā vai arī teritorijā, kas nav par tādu atzīta. Pēdējā gadījumā teritorija ir jānosaka par Natura 2000 teritoriju un uz to ir jāattiecina visas dabas aizsardzības direktīvu prasības; |
| --- | --- |

2)

2)

kompensēšana ārpus attiecīgās Natura 2000 teritorijas, taču tajā pašā topogrāfiskajā vai ainaviskajā vienībā, ja ir iespējams tāds pats ieguldījums ekoloģiskajā struktūrā un/vai tīkla funkcionēšanā. Jaunā vieta var būt citā Natura 2000 teritorijā vai arī teritorijā, kas nav par tādu atzīta. Pēdējā gadījumā teritorija ir jānosaka par Natura 2000 teritoriju un uz to ir jāattiecina visas dabas aizsardzības direktīvu prasības;

kompensēšana ārpus attiecīgās Natura 2000 teritorijas, taču tajā pašā topogrāfiskajā vai ainaviskajā vienībā, ja ir iespējams tāds pats ieguldījums ekoloģiskajā struktūrā un/vai tīkla funkcionēšanā. Jaunā vieta var būt citā Natura 2000 teritorijā vai arī teritorijā, kas nav par tādu atzīta. Pēdējā gadījumā teritorija ir jānosaka par Natura 2000 teritoriju un uz to ir jāattiecina visas dabas aizsardzības direktīvu prasības;

| 3) | kompensēšana ārpus Natura 2000 teritorijas citā topogrāfiskajā vai ainaviskajā vienībā. Jaunā vieta var būt cita Natura 2000 teritorija. Ja kompensēšanu veic teritorijā, kas nav noteikta kā Natura 2000 teritorija, tā par tādu jāatzīst un uz šo teritoriju ir jāattiecina visas dabas aizsardzības direktīvu prasības. |
| --- | --- |

3)

3)

kompensēšana ārpus Natura 2000 teritorijas citā topogrāfiskajā vai ainaviskajā vienībā. Jaunā vieta var būt cita Natura 2000 teritorija. Ja kompensēšanu veic teritorijā, kas nav noteikta kā Natura 2000 teritorija, tā par tādu jāatzīst un uz šo teritoriju ir jāattiecina visas dabas aizsardzības direktīvu prasības.

kompensēšana ārpus Natura 2000 teritorijas citā topogrāfiskajā vai ainaviskajā vienībā. Jaunā vieta var būt cita Natura 2000 teritorija. Ja kompensēšanu veic teritorijā, kas nav noteikta kā Natura 2000 teritorija, tā par tādu jāatzīst un uz šo teritoriju ir jāattiecina visas dabas aizsardzības direktīvu prasības.

Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.5.5. sadaļā.

20. izcēlumā vienkāršotā veidā ir aprakstīts piemērs par to, kā noteikt kompensācijas pasākumu apmēru attiecībā uz ekoloģiskajām funkcijām.

| 20. izcēlums

  Kompensācijas pasākumu apmēra noteikšana attiecībā uz ekoloģiskajām funkcijām – piemērs īpaši aizsargājamā teritorijā


  Plāna vai projekta ietekmētā ekoloģiskā funkcija: uz ziemeļiem migrējošu putnu sugu atpūtas vietas īpaši aizsargājamā teritorijā.

  Kompensācijas pasākumu īstenošanas nosacījumi:







  a) | kompensācijas pasākumiem jānodrošina alternatīvas atpūtas vietas migrējošo putnu sugu populācijām; |
| --- | --- |

20. izcēlums

Kompensācijas pasākumu apmēra noteikšana attiecībā uz ekoloģiskajām funkcijām – piemērs īpaši aizsargājamā teritorijā

Kompensācijas pasākumu apmēra noteikšana attiecībā uz ekoloģiskajām funkcijām – piemērs īpaši aizsargājamā teritorijā

Plāna vai projekta ietekmētā ekoloģiskā funkcija: uz ziemeļiem migrējošu putnu sugu atpūtas vietas īpaši aizsargājamā teritorijā.

Plāna vai projekta ietekmētā ekoloģiskā funkcija:

Kompensācijas pasākumu īstenošanas nosacījumi:

Kompensācijas pasākumu īstenošanas nosacījumi:

a)

kompensācijas pasākumiem jānodrošina alternatīvas atpūtas vietas migrējošo putnu sugu populācijām;

| b) | jaunajām, mērķsugām piemērotajām atpūtas vietām jāatrodas tajā pašā migrācijas ceļā; |
| --- | --- |

b)

jaunajām, mērķsugām piemērotajām atpūtas vietām jāatrodas tajā pašā migrācijas ceļā;

| c) | jaunajām, piemērotajām atpūtas vietām ir jābūt viegli pieejamām putniem, kas izmanto projekta ietekmēto sākotnējo Natura 2000 teritoriju (42). Jaunās dzīvotnes uzņemšanas spējai ir jābūt vismaz tādai pašai kā ietekmētās teritorijas uzņemšanas spējai. Jaunajām atpūtas vietām ir jābūt aizsargātām pirms attiecīgā projekta īstenošanas. |
| --- | --- |

c)

jaunajām, piemērotajām atpūtas vietām ir jābūt viegli pieejamām putniem, kas izmanto projekta ietekmēto sākotnējo Natura 2000 teritoriju (42). Jaunās dzīvotnes uzņemšanas spējai ir jābūt vismaz tādai pašai kā ietekmētās teritorijas uzņemšanas spējai. Jaunajām atpūtas vietām ir jābūt aizsargātām pirms attiecīgā projekta īstenošanas.

Natura 2000

42

Jaunas atpūtas vietas tām pašām sugām, taču vietās, kas neatrodas uz migrācijas ceļa, vai arī vietās uz migrācijas ceļa tālu no ietekmētās atpūtas vietas, nebūtu piemērots kompensācijas pasākums. Tas ir tādēļ, ka jaunizveidotā ekoloģiskā funkcija nebūtu pietiekama, lai nodrošinātu tīkla ekoloģisko vienotību.

Šīs nodaļas beigās (15. tabulā) ir iekļauts kopsavilkuma kontrolsaraksts, kurā uzskaitīti galvenie aspekti, kas jāņem vērā, izstrādājot kompensācijas pasākumus.

c)   Kompensēšanas laiks

Kompensēšanas laiks

Laiks ir būtisks kompensācijas pasākumu plānošanas aspekts, jo tiem ir jābūt ieviestiem un pilnvērtīgi un efektīvi jādarbojas pirms kaitējuma radīšanas attiecīgajai teritorijai.

| Kompensācijas pasākumu izpildes laiks ir jānosaka individuāli. Pieņemtajam laika grafikam jānodrošina to ekoloģisko procesu nepārtrauktība, kas ir būtiski tādas struktūras un funkciju saglabāšanai, kuras sekmē Natura 2000 tīkla vispārējo vienotību. Tam ir vajadzīga rūpīga plāna vai projekta un kompensācijas pasākumu īstenošanas koordinācija. Turklāt šis process ir atkarīgs no tādiem jautājumiem kā laiks, kas vajadzīgs dzīvotņu attīstībai un/vai sugu populāciju atjaunošanai vai nostiprināšanai noteiktā platībā.


  Turklāt jāapsver arī citi faktori un procesi.







  — | Teritorija nedrīkst būt neatgriezeniski ietekmēta, pirms notikusi kompensēšana. |
| --- | --- |

Kompensācijas pasākumu izpildes laiks ir jānosaka individuāli. Pieņemtajam laika grafikam jānodrošina to ekoloģisko procesu nepārtrauktība, kas ir būtiski tādas struktūras un funkciju saglabāšanai, kuras sekmē Natura 2000 tīkla vispārējo vienotību. Tam ir vajadzīga rūpīga plāna vai projekta un kompensācijas pasākumu īstenošanas koordinācija. Turklāt šis process ir atkarīgs no tādiem jautājumiem kā laiks, kas vajadzīgs dzīvotņu attīstībai un/vai sugu populāciju atjaunošanai vai nostiprināšanai noteiktā platībā.

Kompensācijas pasākumu izpildes laiks ir jānosaka individuāli. Pieņemtajam laika grafikam jānodrošina to ekoloģisko procesu nepārtrauktība, kas ir būtiski tādas struktūras un funkciju saglabāšanai, kuras sekmē Natura 2000 tīkla vispārējo vienotību. Tam ir vajadzīga rūpīga plāna vai projekta un kompensācijas pasākumu īstenošanas koordinācija. Turklāt šis process ir atkarīgs no tādiem jautājumiem kā laiks, kas vajadzīgs dzīvotņu attīstībai un/vai sugu populāciju atjaunošanai vai nostiprināšanai noteiktā platībā.

Turklāt jāapsver arī citi faktori un procesi.

Turklāt jāapsver arī citi faktori un procesi.

—

Teritorija nedrīkst būt neatgriezeniski ietekmēta, pirms notikusi kompensēšana.

Teritorija nedrīkst būt neatgriezeniski ietekmēta, pirms notikusi kompensēšana.

| — | Kompensēšanas rezultātam jābūt jūtamam jau tad, kad attiecīgajai teritorijai tiek nodarīts kaitējums. Noteiktos apstākļos, kad to nevar pilnībā nodrošināt, par starpposmā nodarīto kaitējumu jāparedz papildu kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

—

Kompensēšanas rezultātam jābūt jūtamam jau tad, kad attiecīgajai teritorijai tiek nodarīts kaitējums. Noteiktos apstākļos, kad to nevar pilnībā nodrošināt, par starpposmā nodarīto kaitējumu jāparedz papildu kompensācijas pasākumi.

Kompensēšanas rezultātam jābūt jūtamam jau tad, kad attiecīgajai teritorijai tiek nodarīts kaitējums. Noteiktos apstākļos, kad to nevar pilnībā nodrošināt, par starpposmā nodarīto kaitējumu jāparedz papildu kompensācijas pasākumi.

| — | Kavēšanās ir pieļaujama tikai tad, ja ir konstatēts, ka tā neapdraud mērķi “neciest neto zudumus” attiecībā uz Natura 2000 tīkla kopējo vienotību. |
| --- | --- |

—

Kavēšanās ir pieļaujama tikai tad, ja ir konstatēts, ka tā neapdraud mērķi “neciest neto zudumus” attiecībā uz Natura 2000 tīkla kopējo vienotību.

Kavēšanās ir pieļaujama tikai tad, ja ir konstatēts, ka tā neapdraud mērķi “neciest neto zudumus” attiecībā uz Natura 2000 tīkla kopējo vienotību.

| — | Kavēšanos nedrīkst pieļaut, piemēram, ja tā izraisa tādu sugu populācijas samazināšanos, kuras attiecīgajā teritorijā tiek aizsargātas saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas II pielikumu un Putnu direktīvas I pielikumu. Īpaša uzmanība jāpievērš prioritārajām sugām, kas uzskaitītas Dzīvotņu direktīvas II pielikumā. |
| --- | --- |

—

Kavēšanos nedrīkst pieļaut, piemēram, ja tā izraisa tādu sugu populācijas samazināšanos, kuras attiecīgajā teritorijā tiek aizsargātas saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas II pielikumu un Putnu direktīvas I pielikumu. Īpaša uzmanība jāpievērš prioritārajām sugām, kas uzskaitītas Dzīvotņu direktīvas II pielikumā.

Kavēšanos nedrīkst pieļaut, piemēram, ja tā izraisa tādu sugu populācijas samazināšanos, kuras attiecīgajā teritorijā tiek aizsargātas saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas II pielikumu un Putnu direktīvas I pielikumu. Īpaša uzmanība jāpievērš prioritārajām sugām, kas uzskaitītas Dzīvotņu direktīvas II pielikumā.

| — | Ir iespējams samazināt kompensācijas pasākumu īstenošanas laiku atkarībā no tā, vai nozīmīgā negatīvā ietekme ir paredzama īstermiņā, vidējā termiņā vai ilgtermiņā. |
| --- | --- |

—

Ir iespējams samazināt kompensācijas pasākumu īstenošanas laiku atkarībā no tā, vai nozīmīgā negatīvā ietekme ir paredzama īstermiņā, vidējā termiņā vai ilgtermiņā.

Ir iespējams samazināt kompensācijas pasākumu īstenošanas laiku atkarībā no tā, vai nozīmīgā negatīvā ietekme ir paredzama īstermiņā, vidējā termiņā vai ilgtermiņā.

Var ieteikt piemērot īpašus pasākumus, lai atsvērtu starpposma zudumus, kas rastos, līdz tiek sasniegti saglabāšanas mērķi. Visam tehniskajam, juridiskajam vai finansiālajam nodrošinājumam, kas vajadzīgs kompensācijas pasākumu izpildei, jābūt sagatavotam, pirms sākas plāna vai projekta īstenošana, lai novērstu jebkādu neparedzētu kavēšanos, kura var traucēt nodrošināt pasākumu iedarbīgumu.

Var ieteikt piemērot īpašus pasākumus, lai atsvērtu starpposma zudumus, kas rastos, līdz tiek sasniegti saglabāšanas mērķi. Visam tehniskajam, juridiskajam vai finansiālajam nodrošinājumam, kas vajadzīgs kompensācijas pasākumu izpildei, jābūt sagatavotam, pirms sākas plāna vai projekta īstenošana, lai novērstu jebkādu neparedzētu kavēšanos, kura var traucēt nodrošināt pasākumu iedarbīgumu.

Papildu informāciju sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 5.5.6. sadaļā.

Laiks, kas nepieciešams, lai uzlabotu, atjaunotu vai no jauna izveidotu ekoloģisko funkcionalitāti, ir atkarīgs no attiecīgo dzīvotņu un sugu bioloģijas un ekoloģijas. Tāpēc tas ir jānovērtē katrā konkrētajā gadījumā un, lai to izdarītu, var būt nepieciešams veikt izpēti vai meklēt pierādījumus par atjaunošanu līdzīgās situācijās.

21. izcēlumā ir aprakstīts piemērs par laiku, kas vajadzīgs, lai atjaunotu pļavu augu kopienas.

| 21. izcēlums


  Laiks, kas nepieciešams pļavu augu kopienu atjaunošanai

  22 pētījumos, kas veikti 7 valstīs, ir iekļauta informācija par laiku, kas nepieciešams, lai atjaunotu pļavu augu kopienas. Tie ietver 16 atkārtotus pētījumus, no kuriem 9 bija kontrolēti un 3 bija pārskatīšanas pētījumi. 6 pētījumos tika konstatētas pozitīvas atjaunošanās pazīmes ātrāk nekā 5 gados, 11 pētījumos – 10 gadu laikā, un 2 pētījumos atjaunošanās aizņēma ilgāk par 10 gadiem. Sešos pētījumos tika konstatētas ierobežotas vai lēnas augu kopienu izmaiņas pēc atjaunošanas.

  Avots: Tīmekļa vietne Restoration Evidence. Darbība: atjaunot/izveidot sugām bagātas, daļēji dabiskas pļavas. http://www.restorationevidence.org |
| --- |

21. izcēlums

21. izcēlums

Laiks, kas nepieciešams pļavu augu kopienu atjaunošanai

Laiks, kas nepieciešams pļavu augu kopienu atjaunošanai

22 pētījumos, kas veikti 7 valstīs, ir iekļauta informācija par laiku, kas nepieciešams, lai atjaunotu pļavu augu kopienas. Tie ietver 16 atkārtotus pētījumus, no kuriem 9 bija kontrolēti un 3 bija pārskatīšanas pētījumi. 6 pētījumos tika konstatētas pozitīvas atjaunošanās pazīmes ātrāk nekā 5 gados, 11 pētījumos – 10 gadu laikā, un 2 pētījumos atjaunošanās aizņēma ilgāk par 10 gadiem. Sešos pētījumos tika konstatētas ierobežotas vai lēnas augu kopienu izmaiņas pēc atjaunošanas.

Avots: Tīmekļa vietne Restoration Evidence. Darbība: atjaunot/izveidot sugām bagātas, daļēji dabiskas pļavas. http://www.restorationevidence.org

Avots: Tīmekļa vietne Restoration Evidence. Darbība: atjaunot/izveidot sugām bagātas, daļēji dabiskas pļavas. http://www.restorationevidence.org

d)   6. panta 4. punktā noteikto kompensācijas pasākumu izvērtēšana un uzraudzība

6. panta 4. punktā noteikto kompensācijas pasākumu izvērtēšana un uzraudzība

Lai ievērotu pienākumu uzturēt Natura 2000 tīkla vienotību, 6. panta 4. punktā paredzēto kompensācijas pasākumu programmā ir jāpierāda to efektivitāte un jāsniedz attiecīga dokumentācija.

Natura 2000

Lai kompensācijas pasākums būtu sekmīgs, izšķirīgi faktori ir gan ģeogrāfiskais novietojums, gan pasākuma apmērs, gan laiks. Lai nodrošinātu kompensēšanas efektivitāti, pirms parādās plāna vai projekta ietekme, būtiskas ir arī pienācīgas kompensēšanas attiecības.

Kompensācijas pasākumu izstrādei un īstenošanai ir jābūt visaptverošai un zinātniski pamatotai, t. i.:

visaptverošai

zinātniski pamatotai

| — | saglabāšanas mērķi, galvenās iezīmes un ekoloģiskā funkcionalitāte, kas jākompensē, tiek nodrošināti pareizajā attiecībā, |
| --- | --- |

—

saglabāšanas mērķi, galvenās iezīmes un ekoloģiskā funkcionalitāte, kas jākompensē, tiek nodrošināti pareizajā attiecībā,

| — | ir iekļauti nepieciešamie papildu pasākumi, tostarp tehniskie, administratīvie un finanšu pasākumi, |
| --- | --- |

—

ir iekļauti nepieciešamie papildu pasākumi, tostarp tehniskie, administratīvie un finanšu pasākumi,

| — | ir pietiekami detalizēts katra pasākuma atsevišķo izdevumu īstenošanas grafiks, tostarp paredzēti uzturēšanas darbi un uzraudzība, |
| --- | --- |

—

ir pietiekami detalizēts katra pasākuma atsevišķo izdevumu īstenošanas grafiks, tostarp paredzēti uzturēšanas darbi un uzraudzība,

| — | ir izskaidrots zinātniskais pamatojums, ar ko pierāda katra kompensācijas pasākuma efektivitāti, un ir sniegti pierādījumi īpaši attiecībā uz ietekmi, kuru ar to paredzēts atsvērt, |
| --- | --- |

—

ir izskaidrots zinātniskais pamatojums, ar ko pierāda katra kompensācijas pasākuma efektivitāti, un ir sniegti pierādījumi īpaši attiecībā uz ietekmi, kuru ar to paredzēts atsvērt,

| — | ir norādīts grafiks katra ierosinātā pasākuma paredzamo rezultātu sasniegšanai; |
| --- | --- |

—

ir norādīts grafiks katra ierosinātā pasākuma paredzamo rezultātu sasniegšanai;

| — | pasākumu īstenošanas prioritātes noteikšana ir pamatota, ņemot vērā Natura 2000 saglabāšanas mērķus un zinātniskus pierādījumus. |
| --- | --- |

—

pasākumu īstenošanas prioritātes noteikšana ir pamatota, ņemot vērā Natura 2000 saglabāšanas mērķus un zinātniskus pierādījumus.

Natura 2000

Tālāk ir aprakstīti daži būtiski aspekti, kas var palīdzēt nodrošināt kompensācijas pasākumu efektivitāti attiecībā uz to īstenošanas vietu, laiku un apmēru. Šo aspektu praktiskas īstenošanas piemēri ir sniegti pielikuma 3. sadaļā.

12. tabula

12. tabula

Efektīvu kompensācijas pasākumu galvenie aspekti

Efektīvu kompensācijas pasākumu galvenie aspekti

| Vieta | Vietai jāspēj uzturēt Natura 2000 tīkla kopējo vienotību. |
| --- | --- |
| Attiecīgajā vietā jābūt īpašajām iezīmēm, struktūrai un funkcijām, kas nepieciešamas kompensēšanai saskaņā ar pienācīgā novērtējuma rezultātiem, vai arī tajā jāspēj šādas iezīmes, struktūra un funkcijas attīstīt. |
| Pienācīgi jāapsver kvalitatīvie ekoloģiskie aspekti, piemēram, iezīmju, kurām tiks nodarīts kaitējums, unikalitāte. |
| Vieta jānosaka, veicot rūpīgu vietējo ekoloģisko apstākļu analīzi, lai kompensēšana būtu reizē iespējama un maksimāli tuva plāna vai projekta ietekmētajai teritorijai. |
| Vietai jāatrodas tajā pašā attiecīgās dalībvalsts bioģeogrāfiskajā reģionā (teritorijām, kas ir noteiktas saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu) vai tajā pašā putnu sugas izplatības areālā, migrācijas ceļā vai ziemošanas teritorijā (t. i., teritorijām, kas noteiktas saskaņā ar Putnu direktīvu). |
| Apmērs | Apmēru nosaka:






  — | plāna vai projekta negatīvās ietekmes apmērs uz galvenajām iezīmēm un ekoloģiskajiem procesiem, kas kaitē Natura 2000 teritorijas viengabalainībai, |

Vieta

Vieta

Vietai jāspēj uzturēt Natura 2000 tīkla kopējo vienotību.

Natura 2000

Attiecīgajā vietā jābūt īpašajām iezīmēm, struktūrai un funkcijām, kas nepieciešamas kompensēšanai saskaņā ar pienācīgā novērtējuma rezultātiem, vai arī tajā jāspēj šādas iezīmes, struktūra un funkcijas attīstīt.

Pienācīgi jāapsver kvalitatīvie ekoloģiskie aspekti, piemēram, iezīmju, kurām tiks nodarīts kaitējums, unikalitāte.

Vieta jānosaka, veicot rūpīgu vietējo ekoloģisko apstākļu analīzi, lai kompensēšana būtu reizē iespējama un maksimāli tuva plāna vai projekta ietekmētajai teritorijai.

Vietai jāatrodas tajā pašā attiecīgās dalībvalsts bioģeogrāfiskajā reģionā (teritorijām, kas ir noteiktas saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu) vai tajā pašā putnu sugas izplatības areālā, migrācijas ceļā vai ziemošanas teritorijā (t. i., teritorijām, kas noteiktas saskaņā ar Putnu direktīvu).

Apmērs

Apmērs

Apmēru nosaka:

—

plāna vai projekta negatīvās ietekmes apmērs uz galvenajām iezīmēm un ekoloģiskajiem procesiem, kas kaitē Natura 2000 teritorijas viengabalainībai,

Natura 2000

| — | zinātniski pierādījumi par pasākumu spēju sasniegt vēlamos rezultātus, lai uzturētu Natura 2000 tīkla kopējo vienotību. |
| --- | --- |

—

zinātniski pierādījumi par pasākumu spēju sasniegt vēlamos rezultātus, lai uzturētu Natura 2000 tīkla kopējo vienotību.

Natura 2000

To vislabāk noteikt katrā konkrētajā gadījumā, ņemot vērā informāciju, kas iegūta saskaņā ar 6. panta 3. punktu veicamajā pienācīgajā novērtējumā.

Kompensācijas pasākumu apmērs ir noteikts ar mērķi atsvērt potenciālās negatīvās ietekmes sliktākos scenārijus.

Apmēru nosaka, uzraugot un ziņojot par ekoloģiskās funkcionalitātes rezultātiem.

Laika grafika noteikšana

Laika grafika noteikšana

Laika grafikam jānodrošina to ekoloģisko procesu nepārtrauktība, kas ir būtiski tādas struktūras un funkciju saglabāšanai, kuras sekmē Natura 2000 tīkla vispārējo vienotību.

Natura 2000

Laika grafikā ir ņemta vērā nepieciešamā koordinācija starp plāna vai projekta īstenošanu un kompensācijas pasākumu īstenošanu.

To nosaka laiks, kas vajadzīgs dzīvotņu attīstībai un/vai sugu populāciju atjaunošanai vai nostiprināšanai noteiktā platībā.

Tajā jābūt iekļautiem juridiskiem aizsardzības pasākumiem, kas nepieciešami īstenošanai ilgtermiņā un teritoriju aizsardzībai, uzraudzībai un apsaimniekošanai un kas jānodrošina, pirms tiek ietekmētas dzīvotnes un/vai sugas.

Var būt nepieciešama īpašu pasākumu piemērošana, lai atsvērtu starpposmu zaudējumus, kas rastos, līdz tiks īstenoti saglabāšanas mērķi.

Ir nepieciešama tādu stabilu un pilnīgu uzraudzības programmu izveide, ar kurām iespējams novērtēt kompensācijas pasākumu sekmīgu īstenošanu.

Kompensēšanas efektivitāte ir jāpārbauda ar atbilstīgu uzraudzību.

uzraudzību

Efektīvam uzraudzības procesam var būt nepieciešami šādi elementi:

| — | uzraudzības plāns, par kuru panākta vienošanās ar kompetento iestādi, |
| --- | --- |

—

uzraudzības plāns, par kuru panākta vienošanās ar kompetento iestādi,

| — | specializēta uzņēmuma vai citas organizācijas nolīgšana uzraudzības veikšanai, |
| --- | --- |

—

specializēta uzņēmuma vai citas organizācijas nolīgšana uzraudzības veikšanai,

| — | uzraugāmo elementu noteikšana: faunas un floras iezīmes, ūdens plūsmas, augsnes kvalitāte utt., |
| --- | --- |

—

uzraugāmo elementu noteikšana: faunas un floras iezīmes, ūdens plūsmas, augsnes kvalitāte utt.,

| — | vienošanās par ziņošanas grafiku (reizi gadā, reizi divos gados utt.), |
| --- | --- |

—

vienošanās par ziņošanas grafiku (reizi gadā, reizi divos gados utt.),

| — | vienošanās par uzraudzības ziņojumu, |
| --- | --- |

—

vienošanās par uzraudzības ziņojumu,

| — | darbu gaitas dokumentēšana (attēli, lauka ziņojumi utt.), |
| --- | --- |

—

darbu gaitas dokumentēšana (attēli, lauka ziņojumi utt.),

| — | rezultātu glabāšanas un koplietošanas mehānismi, |
| --- | --- |

—

rezultātu glabāšanas un koplietošanas mehānismi,

| — | sadarbība ar zinātniekiem nolūkā publicēt kompensācijas pasākumu rezultātus zinātniskā dokumentā. |
| --- | --- |

—

sadarbība ar zinātniekiem nolūkā publicēt kompensācijas pasākumu rezultātus zinātniskā dokumentā.

Veicot kompensācijas pasākumu uzraudzību un izvērtēšanu, ir jābūt iespējai ņemt vērā arī tādu negatīvu ietekmi uz Natura 2000 teritorijām, ko nevarēja paredzēt pienācīgajā novērtējumā. Turklāt, ja izrādās, ka kompensācijas pasākumi nav pietiekami, lai atsvērtu šādu jaunu ietekmi, tos var būt nepieciešams mainīt, lai varētu sasniegt galamērķi – nodrošināt Natura 2000 tīkla kopējo vienotību.

Natura 2000

Natura 2000

Kompensācijas pasākumu uzraudzība ir cieši jākoordinē ar ietekmes un tās mazināšanas pasākumu vispārējo uzraudzību (skatīt 3.2.4. punktu). Šī pieeja ir saskanīga ar ES politikas prasību koordinēt uzraudzības programmas, kas izriet no dažādiem tiesību aktiem, lai uzlabotu to pārvaldības efektivitāti.

Dažos gadījumos var būt nepieciešama adaptīva pārvaldība – sistemātiska pieeja saglabāšanas darbības uzlabošanai un pielāgošanai, mācoties no pārvaldības rezultātiem, – un tā jāstiprina ar juridisku vienošanos. Šajā saistībā adaptīvu pārvaldību var izmantot, lai uzlabotu kompensācijas pasākumu īstenošanu gadījumos, kad var būt neskaidrības, kuru dēļ ir regulāri jāveic pasākumu faktisko rezultātu izvērtēšana. Tas ir īpaši svarīgi situācijās, kad ietekmes apmērs (un tādējādi – kompensācijas apmērs) nav skaidrs (piemēram, gadījumos, kad tiek kompensēta ietekme, ko rada piekrastes pretplūdu aizsargsistēmu izbūve aizsargājamas teritorijas piekrastes zonā).

e)   Kompensācijas pasākumu noteikšana plāniem

Kompensācijas pasākumu noteikšana plāniem

Plānošanas posmā var pastāvēt vairāki ierobežojumi, kas apgrūtina nepieciešamo kompensācijas pasākumu noteikšanu. Novērtējot un nosakot negatīvo ietekmi, ko kāds plāns rada uz noteiktas Natura 2000 teritorijas mērķa iezīmēm, ir pamats vajadzības pēc kompensācijas pasākumiem noteikšanai. Ja paredzamā ietekme uz dzīvotnēm, sugām vai dabiskajiem procesiem ir pietiekami skaidra un pastāv pietiekamas zināšanas par šādas ietekmes apmēru un mērogu, var būt iespējams noteikt atbilstošus kompensācijas pasākumus, noteikt piemērotu vietu un atbilstošu termiņu.

Natura 2000

Tomēr pašos plānos var nebūt sniegta detalizēta informācija par dažu plāna daļu ietekmi. Šādos gadījumos nepieciešamos kompensācijas pasākumus var būt iespējams noteikt tikai projekta līmenī, piemēram, lai kompensētu noteiktu dzīvotņu zudumu vai lai noteiktām sugām nodrošinātu papildu dzīvotnes. Ciktāl iespējams, vajadzības ir jāizsaka kvantitatīvi, piemēram, jānorāda platība dzīvotņu atjaunošanai.

Jebkurā gadījumā ir jāparedz attiecīgs noteikums, lai nodrošinātu, ka attiecīgajā līmenī tiek definēti, plānoti un īstenoti vajadzīgie kompensācijas pasākumi. Plānā varētu iekļaut kompensācijas pasākumu pagaidu definīciju. To būtu jāpapildina ar pamatnostādnēm, kritērijiem un pieejām, paredzot pilnīgāku un detalizētāku definēšanu, kad plāna attīstība ļaus veikt šo uzdevumu.

13. tabulā ir sniegts pārskats par jautājumiem, kas ir būtiski saistībā ar kompensācijas pasākumu programmas izstrādi, īstenošanu un uzraudzību.

13. tabula

13. tabula

Aspekti, kas jāņem vērā plānu kompensācijas pasākumu programmā

Aspekti, kas jāņem vērā plānu kompensācijas pasākumu programmā

| Kompensējamā platība: |
| --- |
| — | kompensējamo teritoriju vieta un platība (tostarp kartes) un |

Kompensējamā platība:

Kompensējamā platība:

—

kompensējamo teritoriju vieta un platība (tostarp kartes) un

| — | kompensējamo teritoriju statuss un stāvoklis. |
| --- | --- |

—

kompensējamo teritoriju statuss un stāvoklis.

Kompensējamās sugas un dzīvotnes:

Kompensējamās sugas un dzīvotnes:

| — | kompensējamo sugu un dzīvotņu iepriekšējais statuss un stāvoklis kompensējamajās teritorijās un |
| --- | --- |

—

kompensējamo sugu un dzīvotņu iepriekšējais statuss un stāvoklis kompensējamajās teritorijās un

| — | skaidrojums par to, kā ar ierosinātajiem kompensācijas pasākumiem plānots atsvērt negatīvo ietekmi uz teritorijas viengabalainību un kā būs iespējams saglabāt Natura 2000 tīkla vienotību. |
| --- | --- |

—

skaidrojums par to, kā ar ierosinātajiem kompensācijas pasākumiem plānots atsvērt negatīvo ietekmi uz teritorijas viengabalainību un kā būs iespējams saglabāt Natura 2000 tīkla vienotību.

Natura 2000

Tehniskie rādītāji:

Tehniskie rādītāji:

| — | īstenotie paņēmieni un metodes, lai ieviestu ierosinātos kompensācijas pasākumus, un |
| --- | --- |

—

īstenotie paņēmieni un metodes, lai ieviestu ierosinātos kompensācijas pasākumus, un

| — | to prognozētā efektivitātes līmeņa izvērtējums. |
| --- | --- |

—

to prognozētā efektivitātes līmeņa izvērtējums.

Administratīvie noteikumi:

Administratīvie noteikumi:

| — | noteikto administratīvo pasākumu izpilde, lai atvieglotu kompensācijas pasākumu īstenošanu (piemēram, jebkādi plānošanas drošības pasākumi), un |
| --- | --- |

—

noteikto administratīvo pasākumu izpilde, lai atvieglotu kompensācijas pasākumu īstenošanu (piemēram, jebkādi plānošanas drošības pasākumi), un

| — | jebkādu tādu papildu pasākumu noteikšana, kas var būt nepieciešami, lai nodrošinātu kompensācijas pasākumu maksimāli efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

jebkādu tādu papildu pasākumu noteikšana, kas var būt nepieciešami, lai nodrošinātu kompensācijas pasākumu maksimāli efektīvu īstenošanu.

Kompensēšanas termiņš:

Kompensēšanas termiņš:

| — | grafiks kompensācijas pasākumu īstenošanai (ņemot vērā ilgtermiņa īstenošanu – skatīt tālāk sadaļu par izmaksām), norādot, kad tiks sasniegti plānotie rezultāti, |
| --- | --- |

—

grafiks kompensācijas pasākumu īstenošanai (ņemot vērā ilgtermiņa īstenošanu – skatīt tālāk sadaļu par izmaksām), norādot, kad tiks sasniegti plānotie rezultāti,

| — | grafiks uzraudzības rezultātu nosūtīšanai kompetentajām iestādēm un |
| --- | --- |

—

grafiks uzraudzības rezultātu nosūtīšanai kompetentajām iestādēm un

| — | grafiks uzraudzības pienākumu pārņemšanai kompensācijas pasākumu programmas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

grafiks uzraudzības pienākumu pārņemšanai kompensācijas pasākumu programmas vajadzībām.

Kompensēšanas izmaksas:

Kompensēšanas izmaksas:

| — | īstenoto pasākumu reālās izmaksas, |
| --- | --- |

—

īstenoto pasākumu reālās izmaksas,

| — | izmaksu novirzes, salīdzinot ar kompensācijas pasākumu programmā plānotajām izmaksām un |
| --- | --- |

—

izmaksu novirzes, salīdzinot ar kompensācijas pasākumu programmā plānotajām izmaksām un

| — | jebkāda izmaksu diferenciācija laika ziņā atkarībā no administratīvās koordinācijas darbības (piemēram, zemes iegāde, vienreizējs maksājums saistībā ar tiesībām uz resursu izmantošanu un/vai regulāri maksājumi saistībā ar konkrētiem atkārtoti veicamiem pasākumiem). |
| --- | --- |

—

jebkāda izmaksu diferenciācija laika ziņā atkarībā no administratīvās koordinācijas darbības (piemēram, zemes iegāde, vienreizējs maksājums saistībā ar tiesībām uz resursu izmantošanu un/vai regulāri maksājumi saistībā ar konkrētiem atkārtoti veicamiem pasākumiem).

14. tabula

14. tabula

Kopsavilkuma kontrolsaraksts ar galvenajiem aspektiem, kas jāņem vērā, izstrādājot kompensācijas pasākumus

Kopsavilkuma kontrolsaraksts ar galvenajiem aspektiem, kas jāņem vērā, izstrādājot kompensācijas pasākumus

| Darbības virziens | Apraksts | Iekļaujamie elementi |
| --- | --- | --- |
| Tehniskais | Tehniskais plāns

  Veicamās darbības, norādot to nozīmi atbilstoši:






  — | sākotnējās teritorijas saglabāšanas mērķiem un |

Darbības virziens

Apraksts

Iekļaujamie elementi

Tehniskais

Tehniskais

Tehniskais plāns

Tehniskais plāns

Veicamās darbības, norādot to nozīmi atbilstoši:

—

sākotnējās teritorijas saglabāšanas mērķiem un

| — | to saistībai ar Natura 2000 tīkla kopējās vienotība uzturēšanu. |
| --- | --- |

—

to saistībai ar Natura 2000 tīkla kopējās vienotība uzturēšanu.

Natura 2000

Mērķi un mērķvērtības atbilstoši teritorijas saglabāšanas mērķiem

Mērķi un mērķvērtības

Ierosināto kompensācijas pasākumu apraksts

apraksts

Pierādījumi par pasākumu tehnisko iespējamību attiecībā uz to saglabāšanas mērķiem – ekoloģiskā funkcionalitāte

Pierādījumi par pasākumu tehnisko iespējamību

Zinātniski pamatots skaidrojums par to, kā pasākumi kompensēs plāna vai projekta negatīvo ietekmi

Zinātniski pamatots skaidrojums

Pasākumu prioritātes noteikšana atbilstīgi dabas aizsardzības mērķiem – dabas aizsardzības mērķiem pielāgots grafiks

Pasākumu prioritātes noteikšana

grafiks

Uzraudzības pasākumu izklāsts – katrai aktivitātei un kopā

Uzraudzības

Finanšu

Finanšu

Finanšu plāns

Finanšu plāns

Kompensācijas pasākumu programmas īstenošanas izmaksas

Budžeta sadalījums pa izmaksu kategorijām

izmaksu kategorijām

Budžeta sadalījums pēc īstenošanas grafika

īstenošanas grafika

Pierādījumi par pasākumu finansiālās īstenošanas iespējām saskaņā ar pieprasīto termiņu un fondu apstiprināšanas grafiku

Pierādījumi par pasākumu finansiālās īstenošanas iespējām

Juridiskie un administratīvie

Juridiskie un administratīvie

Dabas aizsardzības drošības pasākumi

Dabas aizsardzības drošības pasākumi

Apsaimniekošanas tiesību priekšizpētes analīze: pēc darbības veida un pēc piemērotas vietas (iegāde, noma, pārvaldība utt.)

Apsaimniekošanas tiesību priekšizpētes analīze

Pierādījumi par pasākumu juridiskās un finansiālās īstenošanas iespējām pieprasītajā termiņā

Pierādījumi par pasākumu juridiskās un finansiālās īstenošanas iespējām

Izziņošanas prasību noteikšana

Izziņošanas prasību

Koordinācija un sadarbība – valsts iestādes

Koordinācija un sadarbība – valsts iestādes

Uzdevumi un pienākumi īstenošanas un ziņošanas procesos

Uzdevumi un pienākumi īstenošanas un ziņošanas procesos

Ar grafiku saskaņotas apspriešanas, koordinācijas un sadarbības vajadzības: vienošanās panākšana starp Natura 2000 iestādēm, novērtēšanas iestādēm un attīstītāju par kompensācijas pasākumu programmu un tās apstiprināšana

apspriešanas, koordinācijas un sadarbības vajadzības

Natura 2000

Uzraudzības plāns, kura pamatā ir progresa rādītāji atbilstoši saglabāšanas mērķiem, ar ziņošanas grafiku un paredzamu saikni ar pašreizējām novērtēšanas un uzraudzības saistībām

Uzraudzības plāns

4.   PLĀNU STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA UN PIENĀCĪGA NOVĒRTĒŠANA

PLĀNU STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA UN PIENĀCĪGA NOVĒRTĒŠANA

4.1.   Stratēģiskā plānošana

Stratēģiskā plānošana

Efektīvs veids, kā novērst Natura 2000 teritoriju un ES aizsargājamo sugu un dzīvotņu ietekmēšanu, ir apsvērt jaunu attīstības plānu vai projektu ietekmi uz vidi jau agrīni – stratēģiskās plānošanas līmenī. To var veikt, izstrādājot reģionālu vai valsts līmeņa attīstības plānu darbībām noteiktās nozarēs (piemēram, enerģētikas vai transporta nozarē, saistībā ar ieguves rūpniecību vai akvakultūru), var ar zemes izmantošanas vai cita veida teritoriālajiem plāniem. Pieņemot stratēģisku plānu, jau agrīnā plānošanas posmā ir iespējams iekļaut vides nosacījumus un prasības, jo īpaši saistībā ar dabas aizsardzību, lai varētu novērst vai mazināt potenciālu konfliktu risku vēlāk projektu līmenī un varētu attiecīgi noteikt atsevišķu attīstības projektu īstenošanas iespējamību un metodes.

Natura 2000

Saistībā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punkta piemērošanu stratēģiskā plānošana ievērojami atvieglo iespēju plašākā mērogā un visaptveroši apsvērt plānoto darbību potenciālo ietekmi uz Natura 2000 teritorijām. Tādējādi tiek ņemti vērā teritoriju neaizsargātības aspekti jau agrīnā posmā, kad ir vairāk iespēju sasniegt attīstāmo projektu mērķus, vienlaikus samazinot to potenciālo ietekmi uz vidi. Tas, piemēram, palīdzēs noteikt konkrētām darbībām piemērotas vai nepiemērotas teritorijas un samazināt potenciālu konfliktu risku ar Natura 2000 teritorijām atsevišķu projektu līmenī.

Natura 2000

Natura 2000

| Ar stratēģisko plānošanu var:






  — | veicināt interaktīvāku un pārredzamāku plānošanas procesu un rosināt agrīnu un iteratīvu dialogu ar attiecīgajām iestādēm, interešu grupām utt., kas var ievērojami samazināt atļaujas saņemšanas procedūrai kopumā nepieciešamo laiku, |
| --- | --- |

Ar stratēģisko plānošanu var:

—

veicināt interaktīvāku un pārredzamāku plānošanas procesu un rosināt agrīnu un iteratīvu dialogu ar attiecīgajām iestādēm, interešu grupām utt., kas var ievērojami samazināt atļaujas saņemšanas procedūrai kopumā nepieciešamo laiku,

| — | nodrošināt plašāku un atbilstošāku satvaru potenciālās ietekmes apsvēršanai kumulatīvi ar citu plānu vai projektu ietekmi un noteikt īstenojamas alternatīvas, |
| --- | --- |

—

nodrošināt plašāku un atbilstošāku satvaru potenciālās ietekmes apsvēršanai kumulatīvi ar citu plānu vai projektu ietekmi un noteikt īstenojamas alternatīvas,

| — | palīdzēt novērst vai samazināt potenciālu, ar konkrētu teritoriju saistītu konfliktu skaitu vēlākā attīstības procesa posmā, kad jau ir izlietoti finanšu un juridiskie resursi un ir mazāk rīcības brīvības, |
| --- | --- |

—

palīdzēt novērst vai samazināt potenciālu, ar konkrētu teritoriju saistītu konfliktu skaitu vēlākā attīstības procesa posmā, kad jau ir izlietoti finanšu un juridiskie resursi un ir mazāk rīcības brīvības,

| — | nodrošināt attīstītājiem attiecīgo informāciju un juridisko noteiktību par vides jautājumiem, kas, iespējams, jāizskata jau projekta sākotnējās koncepcijas izstrādes posmā, |
| --- | --- |

—

nodrošināt attīstītājiem attiecīgo informāciju un juridisko noteiktību par vides jautājumiem, kas, iespējams, jāizskata jau projekta sākotnējās koncepcijas izstrādes posmā,

| — | uzlabot izmaksu lietderību ilgtermiņā (ja potenciālās ietekmes mazināšanas pasākumi tiek ņemti vērā agrīnā plānošanas posmā, visticamāk, tos iekļaut būs tehniski vieglāk un lētāk), |
| --- | --- |

—

uzlabot izmaksu lietderību ilgtermiņā (ja potenciālās ietekmes mazināšanas pasākumi tiek ņemti vērā agrīnā plānošanas posmā, visticamāk, tos iekļaut būs tehniski vieglāk un lētāk),

| — | analizēt plašas alternatīvas, piemēram, zaļās, nevis “pelēkās” infrastruktūras izveidi; pāriet pie jaunu, radošu un novatorisku (tostarp dabā balstītu) risinājumu attīstīšanas un potenciāli panākt savstarpēji izdevīgas situācijas, |
| --- | --- |

—

analizēt plašas alternatīvas, piemēram, zaļās, nevis “pelēkās” infrastruktūras izveidi; pāriet pie jaunu, radošu un novatorisku (tostarp dabā balstītu) risinājumu attīstīšanas un potenciāli panākt savstarpēji izdevīgas situācijas,

| — | dot ieguldījumu projektu un atbildīgo iestāžu sabiedriskā tēla uzlabošanā. |
| --- | --- |

—

dot ieguldījumu projektu un atbildīgo iestāžu sabiedriskā tēla uzlabošanā.

Natura 2000 teritorijām būtiskas stratēģiskās plānošanas piemēri ir sniegti šā dokumenta pielikuma 5. sadaļā.

Natura 2000

4.2.   Plānu pienācīgais novērtējums

Plānu pienācīgais novērtējums

Vispārējo procedūru satvaru vides apsvērumu iekļaušanai stratēģiskās plānošanas līmenī nosaka stratēģiskais vides novērtējums (SVN), kā paredzēts SVN direktīvā (43). Atbilstīgi SVN direktīvas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktam attiecībā uz plānu ir jāveic SVN, ja uzskatāms, ka saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu par to jāveic pienācīgs novērtējums (t. i., ja plānam var būt būtiska ietekme uz kādu Natura 2000 teritoriju (44)).

43

Natura 2000

44

Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punkts attiecas uz visiem plāniem, kas varētu būtiski ietekmēt Natura 2000 teritorijas. Kā paskaidrots iepriekš un rokasgrāmatā par 6. pantu (45), terminam “plāns” ir plaša nozīme, kas ietver zemes lietošanas plānus un jūras telpiskos plānojumus, kā arī nozaru plānus un programmas.

Natura 2000

45

Šādu plānu 6. panta 3. punktā paredzēto novērtēšanu veic un to pienācīgo novērtējumu sagatavo saskaņā ar tādiem pašiem soļiem, kā aprakstīts šā dokumenta 3. nodaļā. Tomēr attiecībā uz plānu novērtēšanu pastāv zināmas īpatnības, un tās ir sīkāk aprakstītas tālāk tekstā. Šīs īpatnības attiecas uz potenciāliem ierobežojumiem un piemērotām pieejām, ko var izmantot, lai pārvarētu sarežģījumus un neskaidrības, kas saistītas ar detalizētas informācijas trūkumu vai visu plāna elementu, aspektu un darbību nepietiekamu noteikšanu.

Paša plāna detalizācijas līmenis noteiks pienācīgā novērtējuma piemērošanas jomu un apmēru, taču jebkurā gadījumā novērtējuma mērķim ir jābūt jutīgu vai neaizsargātu teritoriju vai citu potenciālu risku vai konfliktu noteikšanai saistībā ar Natura 2000 teritorijām, lai tos varētu ņemt vērā vēlākos plānošanas procesa posmos.

Natura 2000

Piemēram, pašvaldību vai pilsētu plānos var nebūt sniegta pietiekami detalizēta informācija, kas pietiekami skaidri ļautu noteikt potenciāli negatīvu ietekmi uz Natura 2000 teritorijām. Turpretim attiecībā uz plašākiem teritoriālajiem vai nozaru plāniem reģionālajā vai valsts līmenī, kuros vēl nav pieņemti lēmumi par visu to galveno komponentu atrašanās vietām un formu, var būt iespējams noteikt tikai atsevišķu plāna darbību vai komponentu potenciālo ietekmi vispārīgā līmenī, nenorādot to teritoriju līmenī. Tomēr plašāki plāni turpmākas attīstības projektus var vērst uz teritorijām, kur pastāv mazāks risks radīt potenciālus konfliktus ar Natura 2000 teritorijām (piemēram, dzīvās dabas jutīguma kartes).

Natura 2000

Natura 2000

Novērtējumam ir jābūt samērīgam ar ģeogrāfisko mērogu, plāna detalizācijas līmeni un potenciālās ietekmes veidu un apmēru. Dažos gadījumos šajā posmā var nebūt iespējams detalizēti analizēt visus potenciālās ietekmes aspektus uz atsevišķām teritorijām; tomēr ir jāveic pietiekama analīze, lai noteiktu:

| — | galveno ietekmi Natura 2000 tīkla līmenī, tai skaitā nosakot tās Natura 2000 teritorijas, kuras potenciāli tiks ietekmētas, kā arī iespējamo ietekmi uz teritoriju sasaisti, un ņemot vērā valsts vai reģionālā līmeņa saglabāšanas mērķus attiecībā uz sugām un dzīvotnēm, ko aizsargā Putnu un Dzīvotņu direktīvas, ja tādas ir, |
| --- | --- |

—

galveno ietekmi Natura 2000 tīkla līmenī, tai skaitā nosakot tās Natura 2000 teritorijas, kuras potenciāli tiks ietekmētas, kā arī iespējamo ietekmi uz teritoriju sasaisti, un ņemot vērā valsts vai reģionālā līmeņa saglabāšanas mērķus attiecībā uz sugām un dzīvotnēm, ko aizsargā Putnu un Dzīvotņu direktīvas, ja tādas ir,

Natura 2000

Natura 2000

| — | iespējamos plaša mēroga ietekmes mazināšanas pasākumus, piemēram, teritoriju ar jutīgu bioloģisko daudzveidību izslēgšana vai noteiktu standartu un paraugprakses piemērošana (piemēram, savvaļas dzīvnieku koridoru minimālais blīvums, trokšņa barjeru izmantošana, vairošanās periodu ievērošana utt.), |
| --- | --- |

—

iespējamos plaša mēroga ietekmes mazināšanas pasākumus, piemēram, teritoriju ar jutīgu bioloģisko daudzveidību izslēgšana vai noteiktu standartu un paraugprakses piemērošana (piemēram, savvaļas dzīvnieku koridoru minimālais blīvums, trokšņa barjeru izmantošana, vairošanās periodu ievērošana utt.),

| — | iespējamās alternatīvas, tostarp citas projektu īstenošanas vietas vai atšķirīgas metodes, kā panākt vēlamos rezultātus (piemēram, atšķirīgu transporta veidu izmantošana vai atšķirīgu enerģijas ražošanas tehnoloģiju izmantošana), |
| --- | --- |

—

iespējamās alternatīvas, tostarp citas projektu īstenošanas vietas vai atšķirīgas metodes, kā panākt vēlamos rezultātus (piemēram, atšķirīgu transporta veidu izmantošana vai atšķirīgu enerģijas ražošanas tehnoloģiju izmantošana),

| — | potenciālu kumulatīvu ietekmi, ņemot vērā citus esošus vai ierosinātus plānus, programmas un stratēģijas. |
| --- | --- |

—

potenciālu kumulatīvu ietekmi, ņemot vērā citus esošus vai ierosinātus plānus, programmas un stratēģijas.

Ja attiecībā uz stratēģiskajiem plāniem nav iespējams noteikt ietekmi uz atsevišķām teritorijām, analīzē ir vismaz jāpievērš uzmanība potenciālajai ietekmei un būtiskākiem riskiem; tad ietekme uz konkrētajām teritorijām būs jāanalizē projektu līmenī. Šādos gadījumos pienācīgajā novērtējumā ir jāpievēršas vismaz to Natura 2000 teritoriju noteikšanai, kuras varētu tikt negatīvi ietekmētas, kā arī jebkādu ES aizsargājamo dzīvotņu un sugu noteikšanai, kas varētu tikt ietekmētas (arī ārpus Natura 2000 tīkla), ietekmei uz tīkla teritoriju sasaisti, sadrumstalotības radīšanai un citai ietekmei tīkla mērogā. Tam vajadzētu palīdzēt orientēt atsevišķu projektu novērtēšanas mērogu un fokusu.

Natura 2000

Natura 2000

Ja pastāv neskaidrības par negatīvu ietekmi uz Natura 2000 teritoriju attiecīgajām iezīmēm un to saglabāšanas mērķiem, var būt nepieciešams veikt un dokumentēt riska novērtējumu, kurā var izskatīt šādus aspektus:

Natura 2000

| — | plāna radītos potenciālos apdraudējumus un to iespējamās sekas attiecībā uz īpaši aizsargājamās dabas teritorijas mērķiem vai Kopienā nozīmīgas teritorijas / īpašas aizsargājamās teritorijas iezīmēm, |
| --- | --- |

—

plāna radītos potenciālos apdraudējumus un to iespējamās sekas attiecībā uz īpaši aizsargājamās dabas teritorijas mērķiem vai Kopienā nozīmīgas teritorijas / īpašas aizsargājamās teritorijas iezīmēm,

| — | attiecībā uz katru apdraudējumu – iespējamību, ka apdraudējums ietekmēs īpašās aizsargājamās teritorijas /īpaši aizsargājamas dabas teritorijas saglabāšanas mērķus, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz katru apdraudējumu – iespējamību, ka apdraudējums ietekmēs īpašās aizsargājamās teritorijas /īpaši aizsargājamas dabas teritorijas saglabāšanas mērķus,

| — | attiecībā uz katru apdraudējumu – ietekmes apmēru, iespējamo ilgumu un nenovēršamību vai novēršamību (īsi dokumentēt izdarītos pieņēmumus vai pierādījumus, kas izmantoti, lai nonāktu līdz šādam secinājumam). |
| --- | --- |

—

attiecībā uz katru apdraudējumu – ietekmes apmēru, iespējamo ilgumu un nenovēršamību vai novēršamību (īsi dokumentēt izdarītos pieņēmumus vai pierādījumus, kas izmantoti, lai nonāktu līdz šādam secinājumam).

Tomēr būtu jāpatur prātā, ka galvenais mērķis vienmēr ir izvairīties vai novērst jebkādu risku radīt negatīvu ietekmi uz Natura 2000 teritoriju viengabalainību vai novērst jebkādus pamatotus iemeslus bažām, ka šāda negatīva ietekme varētu rasties plāna īstenošanas rezultātā.

Natura 2000

6. panta 3. punktā noteiktajā plānu ietekmes novērtējumā un novērtējumā, kas veikts saskaņā ar piemērojamajām SVN procedūrām, var noteikt plāna darbības vai elementus, kas nešaubīgi kaitēs Natura 2000 teritoriju viengabalainībai pat pēc ietekmes mazināšanas pasākumu piemērošanas; tāpēc šajā posmā šādas darbības vai elementi no plāna ir jāizslēdz. Novērtējumā papildus varētu sniegt pārskatu par to, kuras citas darbības varētu kaitēt aizsargājamajām dzīvotnēm un sugām, tādējādi labāk fokusējot novērtēšanu projektu līmenī.

Natura 2000

Tomēr turpmākiem projektiem, ko paredzēts īstenot saskaņā ar attiecīgo plānu, ir jāatbilst tā pienācīgā novērtējuma rezultātiem, kas veikts stratēģiskajam teritoriālajam/nozaru plānam. Tas nenozīmē, ka nav jāizpilda prasība par pienācīga novērtējuma veikšanu turpmākiem projektiem, kas izriet no šāda plāna.

Starp plānu pienācīgo novērtējumu un stratēģisko vides novērtējumu pastāv skaidras saiknes un līdzības, kas ir aplūkotas 5. sadaļā. Tāpēc ir ieteicams koordinēt SVN ar pienācīgo novērtējumu. Tie ir līdzīgi, taču atsevišķi procesi, kas parasti pārklājas, bet kas arī atšķiras vairākos būtiskos aspektos. Pienācīgais novērtējums ir šaurāka mēroga un tam nepieciešamas stingrākas pārbaudes, un tā pamatmērķis ir Natura 2000 teritoriju saglabāšana un aizsardzība. Pienācīgā novērtējuma konstatējumi un ieteikumi ir obligāti un jāiekļauj pieņemšanai iesniegtajā plānā, un jābūt tā daļai. Citiem vārdiem sakot, pienācīgā novērtējuma konstatējumi nav tikai jāpieņem zināšanai – tie nosaka lēmumu par to, vai apstiprināt plānu vai projektu vai to neapstiprināt.

Natura 2000

Visā plāna sagatavošanas vai pārskatīšanas procesa laikā ir ieteicams uzturēt atsevišķu pienācīgā novērtējuma lietu. Šajā lietā ir jāiekļauj visu ar pienācīgo novērtējumu saistīto dokumentu kopijas, un tā noderēs, lai sekotu, kā vides apsvērumi tiek iekļauti plānā.

Plāna īstenošanas laikā var būt nepieciešams plānot paredzamās ietekmes un risku turpmāku kontroli un atkārtotu novērtēšanu. Šādi tiks nodrošināts, ka prognozes un aprēķini ir reālistiski, un būs iespējams noteikt jebkādu tādu jaunu ietekmi, kas nav tikusi apsvērta informācijas trūkuma dēļ vai kas radusies, ņemot vērā jaunus elementus vai plānā ieviestas izmaiņas. Jebkura plāna pienācīgā novērtējuma galīgā versija ir jāizstrādā, ņemot vērā plāna galīgo versiju. Ja kādā brīdī pirms pieņemšanas plāns tiek būtiski mainīts, šīs izmaiņas iteratīvi jāatspoguļo arī pienācīgajā novērtējumā.

4.3.   Jutīguma kartēšana

Jutīguma kartēšana

Piemērotu vietu noteikšana vai nepiemērotu vietu izslēgšana var būt daļa no plānu pienācīgās novērtēšanas. Šādu lēmumu pamatā jābūt pienācīgai analīzei par to, cik lielā attālumā ES aizsargājamie dzīvotņu veidi un sugas, kas atrodas visā teritorijā, kur ierosināta attīstība, ir neaizsargāti attiecībā pret plānotajām darbībām.

Jutīguma kartēšana ir metode, ko bieži izmanto, lai noteiktu tās teritorijas, kas var būt sevišķi jutīgas uz nozaru darbību attīstīšanu. To bieži lieto, piemēram, lai noteiktu jutīgas putnu un sikspārņu teritorijas, kas var nebūt piemērotas vēja enerģijas attīstīšanas projektiem, vai lai noteiktu potenciālas konfliktu teritorijas rūpnieciskām darbībām vai mājokļu būvniecībai.

Jutīguma kartes var izmantot plānošanas procesa sākumposmā, lai noteiktu teritorijas, kurās atrodas ekoloģiskas kopienas, kuras ir jutīgas pret noteiktu ietekmi vai darbību. Šīs kartes var izmantot, lai pamatotu stratēģiskās plānošanas lēmumus attīstīšanas procesa sākotnējās teritorijas atlases posmā, un tās var sagatavot reģionālā, valsts vai starptautiskā mērogā.

Jutīguma kartēšanas pieejas neaizstāj vajadzību pēc katras konkrētās teritorijas pienācīga novērtējuma saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. pantu un ietekmes uz vidi novērtējumiem (IVN). Tomēr tās var izmantot pienācīgo novērtējumu / IVN izstrādes laikā un pēc tam, kad sniegta piekrišana attīstīšanas darbībām, lai pamatotu vietas izvēli un potenciālus apsaimniekošanas nosacījumus.

Jutības kartēšanā izmanto ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS), lai apkopotu, analizētu un attēlotu telpiskos un ģeogrāfiskos datus, kuru pamatā ir esošie telpiskās bioloģiskās daudzveidības dati par sugām un/vai teritorijām; tomēr dažkārt dati ir jāvāc, jo īpaši, lai palīdzētu izveidot jutīguma karti, kas attiecas uz konkrēto plānu.

Jutīguma kartes ir regulāri jāatjaunina. Šīs atjaunināšanas biežums un apmērs ir būtisks aspekts, kas jāņem vērā, izstrādājot jutīguma kartes, jo ekoloģiskās kopienas ir dinamiskas un to uzvedību dažkārt var būt grūti prognozēt. Tāpēc dzīvās dabas jutīguma kartes vienmēr ir jāinterpretē piesardzīgi.

Komisija ir sagatavojusi rokasgrāmatu par dzīvās dabas jutīguma kartēšanu (“Wildlife Sensitivity Mapping Manual”) (46), kas ir praktiska rokasgrāmata par jutīguma kartēšanas pieeju izstrādi saistībā atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām. Šajā rokasgrāmatā ir sniegts datu kopu, metodoloģiju un ĢIS lietotņu pārskats. Tajā galvenā uzmanība ir pievērsta sugām un dzīvotnēm, kuras aizsargā ES dabas aizsardzības direktīvas, ar sevišķu uzsvaru uz putniem, sikspārņiem un jūras zīdītājiem. Tajā ir iekļauta arī secīgi aprakstīta pieeja par to, kā sagatavot dzīvās dabas jutīguma kartes, un šī pieeja ir aprakstīta šā dokumenta 22. izcēlumā.

rokasgrāmatu par dzīvās dabas jutīguma kartēšanu (“Wildlife Sensitivity Mapping Manual”)

46

| 22. izcēlums


  Jutīguma kartēšanas pieeja soli pa solim










  1. | Nosakiet attīstības veidus (projektus, darbības, infrastruktūru utt.), kas jāiekļauj, un sugas un dzīvotnes, kuras potenciāli tiks ietekmētas. Lai to izdarītu, apsveriet:







  — | kuras sugas/dzīvotnes potenciāli saskarsies ar projektu (jebkurā to dzīves cikla posmā), un visus dzīves cikla posmus (vairošanos, migrāciju utt.), |
| --- | --- | --- |

22. izcēlums

22. izcēlums

Jutīguma kartēšanas pieeja soli pa solim

Jutīguma kartēšanas pieeja soli pa solim

1.

1.

Nosakiet attīstības veidus (projektus, darbības, infrastruktūru utt.), kas jāiekļauj, un sugas un dzīvotnes, kuras potenciāli tiks ietekmētas. Lai to izdarītu, apsveriet:

—

kuras sugas/dzīvotnes potenciāli saskarsies ar projektu (jebkurā to dzīves cikla posmā), un visus dzīves cikla posmus (vairošanos, migrāciju utt.),

| — | dažādos attīstības projekta posmus (piemēram, būvniecība, ekspluatācijas posmi), kā arī saistīto infrastruktūru, |
| --- | --- |

—

dažādos attīstības projekta posmus (piemēram, būvniecība, ekspluatācijas posmi), kā arī saistīto infrastruktūru,

| — | kuras sugas/dzīvotnes ir jutīgas pret attīstības projektu, |
| --- | --- |

—

kuras sugas/dzīvotnes ir jutīgas pret attīstības projektu,

| — | kuru sugu/dzīvotņu pastāvēšana ir apdraudēta (piemēram, to, kas norādītas Putnu direktīvā un Dzīvotņu direktīvā), |
| --- | --- |

—

kuru sugu/dzīvotņu pastāvēšana ir apdraudēta (piemēram, to, kas norādītas Putnu direktīvā un Dzīvotņu direktīvā),

| — | kā sugas var tikt ietekmētas: piemēram, dzīvotņu zudums un degradācija, sadursmes ar infrastruktūru, izvairīšanās, pārvietošanas un šķēršļa efekti. |
| --- | --- |

—

kā sugas var tikt ietekmētas: piemēram, dzīvotņu zudums un degradācija, sadursmes ar infrastruktūru, izvairīšanās, pārvietošanas un šķēršļa efekti.

| 2. | Savāciet izplatības datu kopas par jutīgajām sugām, dzīvotnēm un citiem būtiskiem faktoriem.







  — | Pārskatiet, kādi dati jau ir pieejami, un izlemiet, vai jāvāc papildu dati. |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Savāciet izplatības datu kopas par jutīgajām sugām, dzīvotnēm un citiem būtiskiem faktoriem.

—

Pārskatiet, kādi dati jau ir pieejami, un izlemiet, vai jāvāc papildu dati.

| — | Ja datu kopas ir telpiski nepilnīgas, apsveriet iespēju izmantot modelēšanu, kuras pamatā ir dzīvotņu un ainavas attīstību prognozējoši faktori, lai prognozētu izplatību vietās ar nepietiekamu paraugu skaitu. |
| --- | --- |

—

Ja datu kopas ir telpiski nepilnīgas, apsveriet iespēju izmantot modelēšanu, kuras pamatā ir dzīvotņu un ainavas attīstību prognozējoši faktori, lai prognozētu izplatību vietās ar nepietiekamu paraugu skaitu.

| — | Svarīgi ir arī norādīt datu trūkumu un citas metodikas nepilnības. |
| --- | --- |

—

Svarīgi ir arī norādīt datu trūkumu un citas metodikas nepilnības.

| 3. | Izstrādājiet jutīguma rādītāju sistēmu.







  — | Piešķiriet jutīguma rādītājus sugām un dzīvotnēm, balstoties uz attiecīgajiem raksturlielumiem (dzīvotnes trauslums, aizsardzības statuss, sugu uzvedība utt.). |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Izstrādājiet jutīguma rādītāju sistēmu.

—

Piešķiriet jutīguma rādītājus sugām un dzīvotnēm, balstoties uz attiecīgajiem raksturlielumiem (dzīvotnes trauslums, aizsardzības statuss, sugu uzvedība utt.).

| 4. | Ģenerējiet karti.







  — | Nosakiet, kāds ir vispiemērotākais kartēšanas formāts, ĢIS programmatūra, kartēšanas vienība utt. |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Ģenerējiet karti.

—

Nosakiet, kāds ir vispiemērotākais kartēšanas formāts, ĢIS programmatūra, kartēšanas vienība utt.

| — | Ģenerējiet režģi, izmantojot piemērotu kartēšanas vienību, un pievienojiet sugu faktiskās izplatības (vai izplatības modeļu) pārklājumus un citas potenciāli noderīgas datu kopas, tostarp attiecīgās buferzonas. |
| --- | --- |

—

Ģenerējiet režģi, izmantojot piemērotu kartēšanas vienību, un pievienojiet sugu faktiskās izplatības (vai izplatības modeļu) pārklājumus un citas potenciāli noderīgas datu kopas, tostarp attiecīgās buferzonas.

| — | Nosakiet katrā režģa kvadrātā esošās sugas. |
| --- | --- |

—

Nosakiet katrā režģa kvadrātā esošās sugas.

| — | Katram režģa kvadrātam aprēķiniet rādītāju, izmantojot sugu jutīguma rādītāju sistēmas. |
| --- | --- |

—

Katram režģa kvadrātam aprēķiniet rādītāju, izmantojot sugu jutīguma rādītāju sistēmas.

| 5. | Veiciet kartes interpretāciju.







  — | Grupējiet jutīguma rādītājus kategorijās, kas apzīmē to jutīguma līmeni (piemēram, ļoti augsts, augsts, vidējs, zems) vai kas norāda kādu īpašu nosacījumu (piemēram, teritorijas, kur darbības aizliegtas, vai zema riska teritorijas). |
| --- | --- | --- |

5.

5.

Veiciet kartes interpretāciju.

—

Grupējiet jutīguma rādītājus kategorijās, kas apzīmē to jutīguma līmeni (piemēram, ļoti augsts, augsts, vidējs, zems) vai kas norāda kādu īpašu nosacījumu (piemēram, teritorijas, kur darbības aizliegtas, vai zema riska teritorijas).

| — | Izstrādājiet vadlīniju materiālus, kuros paskaidrots, kādi dati tiek izmantoti, kā tiek ģenerēta karte, kā tā jāinterpretē un kādi nosacījumi pastāv attiecībā uz tās interpretāciju. |
| --- | --- |

—

Izstrādājiet vadlīniju materiālus, kuros paskaidrots, kādi dati tiek izmantoti, kā tiek ģenerēta karte, kā tā jāinterpretē un kādi nosacījumi pastāv attiecībā uz tās interpretāciju.

Tālāk ir aprakstīti jutīguma kartēšanas piemēri vairākās valstīs.

| 23. izcēlums


  Vējparku valsts jutīguma karte Nīderlandē

  Nīderlandes valsts vēja turbīnu riska karte ir telpiskās kartēšanas rīks, ko izmanto, lai veiktu sauszemes vējparku attīstīšanas projektu sākotnējo atlasi. Šis rīks ir vērsts uz sauszemes putnu populācijām un ietver ornitoloģiski nozīmīgas teritorijas, piemēram, migrācijai svarīgas teritorijas, lauksaimniecības zemes ar augstu dabas vērtību un svarīgas nakšņošanas vietas. Ar šo rīku mēra risku putnu sugām attiecībā uz to aizsargāšanas svarīgumu. Tajā nav iekļauts nekāds novērtējums par sugu sadursmju risku.
  Dati tika apkopoti no dažādiem avotiem, tostarp valstī ligzdojošo putnu skaitīšanas, ūdens putnu skaitīšanas, kolonijas veidojošu putnu skaitīšanas, datiem no putnu gaisa sadursmju modeļa (BAMBAS, lidojošo putnu biomasa), Natura 2000 teritorijām un noteiktām reto putnu sugu uzskaitēm. Tika iekļautas arī migrācijai svarīgās teritorijas. Atsevišķu slāņu veidā tika ģenerētas riska kartes konkrētām jutīgām putnu sugām vai sugu grupām, piemēram, ūdensputniem, pļavu putniem, gulbjiem un zosīm, kā arī Natura 2000 un Sarkanajā grāmatā iekļauto sugu barošanās teritorijām. Atsevišķos slāņus izmantoja, lai kompilētu galīgo riska karti.
  Katram kartes slānim un režģa kvadrātam Nīderlandē tika piešķirts zema, vidēja vai augsta riska statuss, ņemot vērā attiecīgās teritorijas nozīmīgumu un/vai tajā esošo sugu skaitu. Katrai sugai tika noteiktas un kartēs norādītas buferzonas. Galīgajā kartē tika apkopoti rādītāji no dažādajiem režģu kvadrātiem.
  Šis rīks ir izrādījies ļoti noderīgs atlases rīks. Lai gan šī karte nav oficiāli pieņemta Nīderlandes plānošanas sistēmā, tomēr to plaši lieto.





  Vispārējā riska karte, kurā attēloti riski no visaugstākā (purpursarkans) līdz relatīvi zemam riskam (gaiši zils)
  (Avots: Aarts, B. un Bruinzeel, L. (2009) “De nationale windmolenrisicokaart voor vogels”. SOVON Vogelonderzoek Nederland/Altenburg & Wymenga

  https://assets.vogelbescherming.nl/docs/e3b4524d-5cc2-4565-a65e-3226a124837e.pdf?_ga=2.19770104.1164016512.1551712082-129991070.1550147440) |
| --- |

23. izcēlums

23. izcēlums

Vējparku valsts jutīguma karte Nīderlandē

Vējparku valsts jutīguma karte Nīderlandē

Nīderlandes valsts vēja turbīnu riska karte ir telpiskās kartēšanas rīks, ko izmanto, lai veiktu sauszemes vējparku attīstīšanas projektu sākotnējo atlasi. Šis rīks ir vērsts uz sauszemes putnu populācijām un ietver ornitoloģiski nozīmīgas teritorijas, piemēram, migrācijai svarīgas teritorijas, lauksaimniecības zemes ar augstu dabas vērtību un svarīgas nakšņošanas vietas. Ar šo rīku mēra risku putnu sugām attiecībā uz to aizsargāšanas svarīgumu. Tajā nav iekļauts nekāds novērtējums par sugu sadursmju risku.

Dati tika apkopoti no dažādiem avotiem, tostarp valstī ligzdojošo putnu skaitīšanas, ūdens putnu skaitīšanas, kolonijas veidojošu putnu skaitīšanas, datiem no putnu gaisa sadursmju modeļa (BAMBAS, lidojošo putnu biomasa), Natura 2000 teritorijām un noteiktām reto putnu sugu uzskaitēm. Tika iekļautas arī migrācijai svarīgās teritorijas. Atsevišķu slāņu veidā tika ģenerētas riska kartes konkrētām jutīgām putnu sugām vai sugu grupām, piemēram, ūdensputniem, pļavu putniem, gulbjiem un zosīm, kā arī Natura 2000 un Sarkanajā grāmatā iekļauto sugu barošanās teritorijām. Atsevišķos slāņus izmantoja, lai kompilētu galīgo riska karti.

BAMBAS

Natura 2000

Natura 2000

Katram kartes slānim un režģa kvadrātam Nīderlandē tika piešķirts zema, vidēja vai augsta riska statuss, ņemot vērā attiecīgās teritorijas nozīmīgumu un/vai tajā esošo sugu skaitu. Katrai sugai tika noteiktas un kartēs norādītas buferzonas. Galīgajā kartē tika apkopoti rādītāji no dažādajiem režģu kvadrātiem.

Šis rīks ir izrādījies ļoti noderīgs atlases rīks. Lai gan šī karte nav oficiāli pieņemta Nīderlandes plānošanas sistēmā, tomēr to plaši lieto.

Image 3

Vispārējā riska karte, kurā attēloti riski no visaugstākā (purpursarkans) līdz relatīvi zemam riskam (gaiši zils)

(Avots: Aarts, B. un Bruinzeel, L. (2009) “De nationale windmolenrisicokaart voor vogels”. SOVON Vogelonderzoek Nederland/Altenburg & Wymenga

Avots: Aarts, B.

Bruinzeel, L.

SOVON Vogelonderzoek Nederland/Altenburg & Wymenga

https://assets.vogelbescherming.nl/docs/e3b4524d-5cc2-4565-a65e-3226a124837e.pdf?_ga=2.19770104.1164016512.1551712082-129991070.1550147440)

| 24. izcēlums


  Jutīguma kartēšanas rīks hidroelektrostaciju būvniecībai Austrijai

  Hidroelektrostaciju būvniecības projekti ir jāīsteno, ievērojot stratēģisku pieeju, lai varētu aizsargāt atlikušos nozīmīgos, jutīgos un neskartos upes posmus. Lai atbalstītu šādu scenāriju, Pasaules Dabas fonds (WWF) ir izstrādājis ģenerālplānu nolūkā nodrošināt tehniski kvalitatīvu pamatu Austrijas ūdeņu aizsardzības nepieciešamības izvērtēšanai (WWF Ökomasterplan, 2009. gads). Šis pētījums tika publicēts 2009. gadā, un tajā pirmoreiz tika izvērtēts, kāda ekoloģiskā nozīme ir Austrijas 53 lielākajām upēm, kuru sateces baseins pārsniedz 500 kvadrātkilometru. Tajā ir arī sniegti oficiālie dati par pašreizējā stāvokļa analīzi, ko veikusi ministrija, kas atbild par ES Ūdens pamatdirektīvas īstenošanu un ar saglabāšanu saistītās informācijas (piemēram, par Natura 2000 teritorijām un citām aizsargājamām teritorijām) sniegšanu.
  Katram ūdens posmam tika noteikta kategorija un prioritāte pēc tā svarīguma atbilstoši dažādiem atlases kritērijiem (piemēram, ekoloģiskais statuss, situācija saistībā ar aizsargājamajām teritorijām, hidromorfoloģija, nepārtrauktas brīvteces posma garums), un katru upes posmu sakārtoja šādās jutīguma klasēs:






  — | 1. jutīguma klase: ļoti svarīgi aizsargāt, pamatojoties uz ekoloģisko statusu, |
| --- | --- |

24. izcēlums

24. izcēlums

Jutīguma kartēšanas rīks hidroelektrostaciju būvniecībai Austrijai

Jutīguma kartēšanas rīks hidroelektrostaciju būvniecībai Austrijai

Hidroelektrostaciju būvniecības projekti ir jāīsteno, ievērojot stratēģisku pieeju, lai varētu aizsargāt atlikušos nozīmīgos, jutīgos un neskartos upes posmus. Lai atbalstītu šādu scenāriju, Pasaules Dabas fonds (WWF) ir izstrādājis ģenerālplānu nolūkā nodrošināt tehniski kvalitatīvu pamatu Austrijas ūdeņu aizsardzības nepieciešamības izvērtēšanai (WWF Ökomasterplan, 2009. gads). Šis pētījums tika publicēts 2009. gadā, un tajā pirmoreiz tika izvērtēts, kāda ekoloģiskā nozīme ir Austrijas 53 lielākajām upēm, kuru sateces baseins pārsniedz 500 kvadrātkilometru. Tajā ir arī sniegti oficiālie dati par pašreizējā stāvokļa analīzi, ko veikusi ministrija, kas atbild par ES Ūdens pamatdirektīvas īstenošanu un ar saglabāšanu saistītās informācijas (piemēram, par Natura 2000 teritorijām un citām aizsargājamām teritorijām) sniegšanu.

WWF

WWF Ökomasterplan

Natura 2000

Katram ūdens posmam tika noteikta kategorija un prioritāte pēc tā svarīguma atbilstoši dažādiem atlases kritērijiem (piemēram, ekoloģiskais statuss, situācija saistībā ar aizsargājamajām teritorijām, hidromorfoloģija, nepārtrauktas brīvteces posma garums), un katru upes posmu sakārtoja šādās jutīguma klasēs:

—

1. jutīguma klase: ļoti svarīgi aizsargāt, pamatojoties uz ekoloģisko statusu,

| — | 2. jutīguma klase: ļoti svarīgi aizsargāt, pamatojoties uz stāvokli saistībā ar rezervēm, |
| --- | --- |

—

2. jutīguma klase: ļoti svarīgi aizsargāt, pamatojoties uz stāvokli saistībā ar rezervēm,

| — | 3. jutīguma klase: ir svarīgi aizsargāt morfoloģijas dēļ, |
| --- | --- |

—

3. jutīguma klase: ir svarīgi aizsargāt morfoloģijas dēļ,

| — | 4. jutīguma klase: ir svarīgi aizsargāt nepārtrauktas brīvteces garuma dēļ, |
| --- | --- |

—

4. jutīguma klase: ir svarīgi aizsargāt nepārtrauktas brīvteces garuma dēļ,

| — | 5. jutīguma klase: potenciāli svarīgi aizsargāt, jo pašlaik nav datubāzes, lai varētu veikt vides stāvokļa novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

5. jutīguma klase: potenciāli svarīgi aizsargāt, jo pašlaik nav datubāzes, lai varētu veikt vides stāvokļa novērtēšanu,

| — | 6. jutīguma klase: iespējams, ir vērts aizsargāt, |
| --- | --- |

—

6. jutīguma klase: iespējams, ir vērts aizsargāt,

| — | 7. jutīguma klase: zems aizsardzības pamatojums, |
| --- | --- |

—

7. jutīguma klase: zems aizsardzības pamatojums,

| — | 8. jutīguma klase: esošās enerģijas ekonomiska izmantošana, |
| --- | --- |

—

8. jutīguma klase: esošās enerģijas ekonomiska izmantošana,

| — | trūkst datu (ekoloģiskais stāvoklis, hidromorfoloģija). |
| --- | --- |

—

trūkst datu (ekoloģiskais stāvoklis, hidromorfoloģija).

Image 4

| 25. izcēlums


  Tiešsaistes platformas piekļūšanai jutīguma kartēm Īrijā

  Tīmekļa platforma ļauj ātri un interaktīvi veikt vides jutīguma aspektu telpisku pārbaudi un noteikt zemes lietojuma konfliktu iespējamību. Šādas platformas var palīdzēt veikt stratēģisko vides novērtējumu un pienācīgo novērtējumu un, visbeidzot, plānot un pieņemt lēmumus informēti. Piemēram, Īrijas Bioloģiskās daudzveidības datu centra portālā, izmantojot tiešsaistes rīku, var piekļūt putnu jutīguma kartei saistībā ar vēja enerģiju.






  Avots: https://maps.biodiversityireland.ie/Map. |
| --- |

25. izcēlums

25. izcēlums

Tiešsaistes platformas piekļūšanai jutīguma kartēm Īrijā

Tiešsaistes platformas piekļūšanai jutīguma kartēm Īrijā

Tīmekļa platforma ļauj ātri un interaktīvi veikt vides jutīguma aspektu telpisku pārbaudi un noteikt zemes lietojuma konfliktu iespējamību. Šādas platformas var palīdzēt veikt stratēģisko vides novērtējumu un pienācīgo novērtējumu un, visbeidzot, plānot un pieņemt lēmumus informēti. Piemēram, Īrijas Bioloģiskās daudzveidības datu centra portālā, izmantojot tiešsaistes rīku, var piekļūt putnu jutīguma kartei saistībā ar vēja enerģiju.

Image 5

Avots: https://maps.biodiversityireland.ie/Map.

Avots:

4.4.   Apspriešanās un dialogs stratēģiskās plānošanas posmā

Apspriešanās un dialogs stratēģiskās plānošanas posmā

Saprotot dialoga un apspriešanās priekšrocības, arvien vairāk plānotāju plānošanas procesu padara interaktīvāku un pārredzamāku. Šāda pieeja veicina agrīnu apspriešanos ar vides pārvaldes iestādēm un ieinteresētajām personām, kas ir svarīgs elements, lai nodrošinātu pieņemamu un ilgtspējīgu risinājumu rašanu.

Apspriešanās stratēģiskās plānošanas posmā ir vienlīdz svarīga, lai panāktu kopīgu izpratni par risināmajiem jautājumiem. Tā arī rosina ciešāku sadarbību, meklējot risinājumus (t. i., iespējamās alternatīvas vai ietekmes mazināšanas pasākumus) ekoloģiskajai ietekmei, kas noteikta plāna novērtējumā.

Apspriešanās un dialogs ar dabas pārvaldes iestādēm jau pašā sākumā ir būtiski, lai noteiktu potenciālos riskus un konfliktus attiecībā uz jutīgām teritorijām un sugām, lai labāk izprastu dzīvotņu un sugu neaizsargātību pret plānoto attīstību un noteiktu pienācīgā novērtējuma mērogu un veiktu šo novērtējumu. Turklāt apspriešanās ar citām iestādēm, NVO, ieinteresēto personu grupām un sabiedrību kopumā ir prasīta SVN direktīvā (sk. izcēlumu 47. lappusē par sabiedrības līdzdalību saskaņā ar IVN un SVN direktīvām).

Līdzdalība ir svarīga plāna definēšanas posmā, kā arī interaktīvajā un iteratīvajā procesā, kad tiek plānoti reāli alternatīvie risinājumi problemātiskajām teritorijām. Šajā saistībā ir svarīgi noteikt ieinteresētās personas un tās iesaistīt apspriešanā, jo šādi tiek nodrošināts, ka stratēģiskās plānošanas procesā ņem vērā visas attiecīgās zināšanas un informāciju par jebkādiem potenciāliem konfliktiem.

Ja paredzams, ka tiks apsvērts 6. panta 4. punktā noteiktais izņēmums, attīstītājiem un kompetentajām iestādēm ir aktīvi jāiesaistās pēc iespējas agrīnākā posmā. Tas var notikt priekšlikuma izstrādes sākotnējos posmos vai citos gadījumos – tiklīdz kļūst skaidrs, ka var būt nepieciešama izņēmuma piemērošana. Tiem arī jānodrošina, ka izņēmuma nosacījumi tiek pilnīgi izpētīti un dokumentēti, jo tas palīdzēs izvairīties no kavējumiem lēmumu pieņemšanas procesā un nodrošināt pārredzama un pārliecinoša lēmuma pieņemšanu.

5.   SAIKNES AR CITU VIDISKO NOVĒRTĒJUMU PROCEDŪRĀM: IVN, SVN, ŪDENS PAMATDIREKTĪVA

SAIKNES AR CITU VIDISKO NOVĒRTĒJUMU PROCEDŪRĀM: IVN, SVN, ŪDENS PAMATDIREKTĪVA

5.1.   Vidisko novērtējumu racionalizēšana

Vidisko novērtējumu racionalizēšana

Vidiskais novērtējums ir procedūra, kas nodrošina, ka pirms lēmumu pieņemšanas tiek ņemta vērā lēmumu ietekme uz vidi. Vairākos ES tiesību aktos ir noteikumi par vidisko novērtējumu procedūrām. Papildus Dzīvotņu direktīvas 6. pantam runa jo īpaši ir par Ietekmes uz vidi novērtējuma (IVN) direktīvu (47), Stratēģiskā vides novērtējuma (SVN) direktīvu (48) un Ūdens pamatdirektīvas (ŪPD (49)) 4. panta 7. punktu.

47

48

49

Šajās direktīvās noteikto vidisko novērtējumu prasību integrācija un koordinācija var būtiski veicināt vides atļauju piešķiršanas procedūru efektivitātes uzlabošanu. IVN direktīva satur noteikumus par tādu novērtēšanas procedūru racionalizēšanu, kas saistītas ar vides jautājumiem un prasītas vairākās ES direktīvās, tostarp Dzīvotņu direktīvā un Ūdens pamatdirektīvā. Tajā konkrēti prasīts, ka dalībvalstis attiecīgā gadījumā var paredzēt koordinētas un/vai kopīgas procedūras, kas atbilst attiecīgā Savienības tiesību akta prasībām (IVN direktīvas 2. panta 3. punktam).

Noteikumi par koordinētām vai kopīgām vidisko novērtējumu procedūrām, kas izriet vienlaikus no IVN direktīvas un citiem ES tiesību aktiem, ir paredzēti arī SVN direktīvas 11. panta 2. punktā. To mērķis ir izvairīties no novērtējumu dublēšanās,neskarot katras direktīvas konkrētās prasības.

Komisija ir izdevusi norādījumu dokumentu par vidisko novērtējumu racionalizēšanu (50).

50

5.2.   Ietekmes uz vidi novērtējums, stratēģiskais vides novērtējums un pienācīgais novērtējums

Ietekmes uz vidi novērtējums, stratēģiskais vides novērtējums un pienācīgais novērtējums

IVN un SVN direktīvās ir noteikts, ka attiecībā uz projektiem, plāniem un programmām, kuriem var būt būtiska ietekme uz vidi, pirms to apstiprināšanas vai atļaujas izdošanas ir jāveic vidiskais novērtējums.

Prasība novērtēt plānu vai projektu būtisko ietekmi var izrietēt gan no IVN un SVN direktīvām, gan Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punkta. Šādā gadījumā novērtēšanas un atļaujas izdošanas procedūras var notikt kopīgi vai koordinēti, kā paredzēts IVN un SVN direktīvās. Tomēr novērtējumi, kas veikti saskaņā ar šīm direktīvām, nevar aizstāt procedūras un pienākumus, kas noteikti Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punktā, jo nevienai procedūrai nav lielāks spēks kā otrai.

Pienācīgo novērtējumu var iekļaut IVN un SVN ziņojumā vai sagatavot kā atsevišķu ziņojumu. Jebkurā gadījumā informācijai un secinājumiem, kuri attiecas uz pienācīgo novērtējumi, ir jābūt atšķiramiem un nodalītiem no tiem, kuri attiecas uz IVN vai SVN. Tas ir nepieciešams, jo starp IVN/SVN un pienācīgā novērtējuma procedūrām pastāv vairākas svarīgas atšķirības (sk. tālāk 5.2.2. punktu).

| Ir ļoti svarīgi ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumā spēt skaidri nodalīt un identificēt informāciju, kas ir būtiska pienācīgajam novērtējumam un tā secinājumiem, lai tos varētu atšķirt no vispārīgajiem IVN vai SVN secinājumiem. Tas ir vajadzīgs, jo starp IVN/SVN un pienācīgā novērtējuma procedūrām ir vairākas svarīgas atšķirības, un tas nozīmē, ka
  SVN vai IVN nevar aizstāt pienācīgo novērtējumu, jo nevienai no šīm procedūrām nav lielāks spēks kā otrai.
  Sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 4.6.1. sadaļu. |
| --- |

Ir ļoti svarīgi ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumā spēt skaidri nodalīt un identificēt informāciju, kas ir būtiska pienācīgajam novērtējumam un tā secinājumiem, lai tos varētu atšķirt no vispārīgajiem IVN vai SVN secinājumiem. Tas ir vajadzīgs, jo starp IVN/SVN un pienācīgā novērtējuma procedūrām ir vairākas svarīgas atšķirības, un tas nozīmē, ka
  SVN vai IVN nevar aizstāt pienācīgo novērtējumu, jo nevienai no šīm procedūrām nav lielāks spēks kā otrai.

Ir ļoti svarīgi ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumā spēt skaidri nodalīt un identificēt informāciju, kas ir būtiska pienācīgajam novērtējumam un tā secinājumiem, lai tos varētu atšķirt no vispārīgajiem IVN vai SVN secinājumiem. Tas ir vajadzīgs, jo starp IVN/SVN un pienācīgā novērtējuma procedūrām ir vairākas svarīgas atšķirības, un tas nozīmē, ka

SVN vai IVN nevar aizstāt pienācīgo novērtējumu, jo nevienai no šīm procedūrām nav lielāks spēks kā otrai

Sk. rokasgrāmatas par 6. pantu 4.6.1. sadaļu.

5.2.1.   
  IVN/SVN un pienācīgā novērtējuma racionalizēšanas iespējas un priekšrocības

IVN/SVN un pienācīgā novērtējuma racionalizēšanas iespējas un priekšrocības

Pastāv vairākas IVN/SVN un pienācīgā novērtējuma racionalizēšanas priekšrocības. Piemēram, šādi var labāk saprast dažādo vides faktoru attiecības, novērst novērtējumu dublēšanos, sekmēt novērtējumu veikšanai nepieciešamo resursu efektīvāku izmantošanu un labāk koordinēt atļauju izdošanas procedūras.

Pienācīgā novērtējuma un IVN/SVN efektīvas racionalizēšanas galvenie elementi ietver:

| — | ciešu sadarbību starp atbildīgajām iestādēm, |
| --- | --- |

—

ciešu sadarbību starp atbildīgajām iestādēm,

| — | atbilstošu darbības jomas noteikšanu, kas ir bieža prakse saistībā ar IVN un SVN procedūrām, |
| --- | --- |

—

atbilstošu darbības jomas noteikšanu, kas ir bieža prakse saistībā ar IVN un SVN procedūrām,

| — | ciešu sadarbību un pienācīgu informācijas apmaiņu starp ekspertiem, kuri gatavo IVN/SVN, un ekspertiem, kuri gatavo pienācīgo novērtējumu (piemēram, informācijas apmaiņa par troksni, gaisu, ūdeni un augsni starp attiecīgās jomas ekspertu un bioloģiskās daudzveidības ekspertu), |
| --- | --- |

—

ciešu sadarbību un pienācīgu informācijas apmaiņu starp ekspertiem, kuri gatavo IVN/SVN, un ekspertiem, kuri gatavo pienācīgo novērtējumu (piemēram, informācijas apmaiņa par troksni, gaisu, ūdeni un augsni starp attiecīgās jomas ekspertu un bioloģiskās daudzveidības ekspertu),

| — | kompetentās iestādes veiktu kvalitātes kontroli, |
| --- | --- |

—

kompetentās iestādes veiktu kvalitātes kontroli,

| — | skaidrus un atsevišķus secinājumus katrai no optimizētajām novērtēšanas procedūrām. |
| --- | --- |

—

skaidrus un atsevišķus secinājumus katrai no optimizētajām novērtēšanas procedūrām.

Vairāki IVN un SVN direktīvu noteikumi ir būtiski saistībā ar 6. panta 3. punktā paredzēto pienācīgo novērtējumu un var uzlabot tā kvalitāti saistībā ar racionalizētu īstenošanu. Tie ietver šādus noteikumus:

Tvēruma noteikšana:

“Ja attīstītājs to pieprasa, kompetentā iestāde (..) sniedz atzinumu par tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas attīstītājam jāiekļauj ietekmes uz vidi ziņojumā” (5. panta 2. punkts, IVN direktīva).

Ja attīstītājs to pieprasa, kompetentā iestāde

sniedz atzinumu par tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas attīstītājam jāiekļauj ietekmes uz vidi ziņojumā

SVN direktīvā ir paredzēta obligāta apspriešanās ar iestādēm ar pilnvarām vides jomā, un šā noteikuma mērķis ir uzlabot vides pārskata kvalitāti: “Pieņemot lēmumu par vides pārskatā iekļaujamās informācijas detalizācijas apjomu un pakāpi, apspriežas ar 6. panta 3. punktā minētajām iestādēm” (5. panta 4. punkts, SVN direktīva).

Novērtējuma kvalitātes un pilnīguma nodrošināšana:

“Attīstītājs nodrošina, ka ietekmes uz vidi ziņojumu sagatavo kompetenti eksperti; kompetentā iestāde nodrošina, ka tai ir pietiekamas speciālās zināšanas, lai izskatītu šo ietekmes uz vidi ziņojumu, vai arī vajadzības gadījumā ir pieeja šādām speciālajām zināšanām; un nepieciešamības gadījumā kompetentā iestāde pieprasa attīstītajam sniegt papildu informāciju, (..) kas ir tieši saistīta ar pamatota secinājuma izdarīšanu par minētā projekta būtisku ietekmi uz vidi” (5. panta 3. punkts, IVN direktīva).

Attīstītājs nodrošina, ka ietekmes uz vidi ziņojumu sagatavo kompetenti eksperti; kompetentā iestāde nodrošina, ka tai ir pietiekamas speciālās zināšanas, lai izskatītu šo ietekmes uz vidi ziņojumu, vai arī vajadzības gadījumā ir pieeja šādām speciālajām zināšanām; un nepieciešamības gadījumā kompetentā iestāde pieprasa attīstītajam sniegt papildu informāciju

kas ir tieši saistīta ar pamatota secinājuma izdarīšanu par minētā projekta būtisku ietekmi uz vidi

Apspriešanās un sabiedrības līdzdalība:

“Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iestādēm, kuras varētu būt saistītas ar attiecīgo projektu savas īpašās atbildības par vidi dēļ vai vietējās un reģionālās kompetences dēļ, tiek dota iespēja izteikt savu viedokli par attīstītāja sniegto informāciju un lūgumu piešķirt attīstības piekrišanu (..). Lai nodrošinātu attiecīgās sabiedrības daļas efektīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, sabiedrību par šādiem jautājumiem informē elektroniski un ar publiskiem paziņojumiem vai atbilstīgiem līdzekļiem vides lēmumu pieņemšanas procedūru (..) sākumposmā vai vēlākais, tiklīdz šādu informāciju var sniegt” (6. pants, IVN direktīva).

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iestādēm, kuras varētu būt saistītas ar attiecīgo projektu savas īpašās atbildības par vidi dēļ vai vietējās un reģionālās kompetences dēļ, tiek dota iespēja izteikt savu viedokli par attīstītāja sniegto informāciju un lūgumu piešķirt attīstības piekrišanu (..). Lai nodrošinātu attiecīgās sabiedrības daļas efektīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, sabiedrību par šādiem jautājumiem informē elektroniski un ar publiskiem paziņojumiem vai atbilstīgiem līdzekļiem vides lēmumu pieņemšanas procedūru (..) sākumposmā vai vēlākais, tiklīdz šādu informāciju var sniegt

“Dalībvalstis nodrošina, lai to secinājumi (..) par to, vai plāni vai programmas var būtiski ietekmēt vidi, ietverot iemeslus tam, kāpēc nav prasīts veikt vides novērtējumu (..), būtu pieejami sabiedrībai” (3. pants, SVN direktīva).

Dalībvalstis nodrošina, lai to secinājumi (..) par to, vai plāni vai programmas var būtiski ietekmēt vidi, ietverot iemeslus tam, kāpēc nav prasīts veikt vides novērtējumu (..), būtu pieejami sabiedrībai

Iestādēm (..) un (..) sabiedrībai dod savlaicīgas un reālas iespējas atbilstīgos termiņos, pirms plānu vai programmu pieņemšanas vai to iesniegšanas likumdošanas procedūrai, izteikt savu viedokli par plāna vai programmas projektu un tam pievienoto vides pārskatu. Dalībvalstis nozīmē iestādes, ar kurām to specifisko ar vides aizsardzību saistīto pienākumu dēļ jāapspriež plānu un programmu īstenošanas ietekme uz vidi. (..) dalībvalstis identificē sabiedrību, tajā iekļaujot iedzīvotājus, kurus ir ietekmējusi vai var ietekmēt attiecīgā lēmuma pieņemšana saskaņā ar šo direktīvu, vai kas tajā piedalās, kā arī nevalstiskas organizācijas, piemēram, vides aizsardzības organizācijas un citas attiecīgās organizācijas.” (6. pants, SVN direktīva).

Iestādēm (..) un (..) sabiedrībai dod savlaicīgas un reālas iespējas atbilstīgos termiņos, pirms plānu vai programmu pieņemšanas vai to iesniegšanas likumdošanas procedūrai, izteikt savu viedokli par plāna vai programmas projektu un tam pievienoto vides pārskatu. Dalībvalstis nozīmē iestādes, ar kurām to specifisko ar vides aizsardzību saistīto pienākumu dēļ jāapspriež plānu un programmu īstenošanas ietekme uz vidi. (..) dalībvalstis identificē sabiedrību, tajā iekļaujot iedzīvotājus, kurus ir ietekmējusi vai var ietekmēt attiecīgā lēmuma pieņemšana saskaņā ar šo direktīvu, vai kas tajā piedalās, kā arī nevalstiskas organizācijas, piemēram, vides aizsardzības organizācijas un citas attiecīgās organizācijas.

Uzraudzība:

“(..) dalībvalstis nodrošina, ka attīstītājs īsteno projekta īpašības un/vai pasākumus, kas paredzēti nolūkā nepieļaut, novērst, mazināt un, ja iespējams, kompensēt būtisku negatīvu ietekmi uz vidi, un nosaka procedūras nozīmīgas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi monitoringam” (8.a pants, IVN direktīva).

“(..) dalībvalstis nodrošina, ka attīstītājs īsteno projekta īpašības un/vai pasākumus, kas paredzēti nolūkā nepieļaut, novērst, mazināt un, ja iespējams, kompensēt būtisku negatīvu ietekmi uz vidi, un nosaka procedūras nozīmīgas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi monitoringam”

“Dalībvalstis pastāvīgi pārrauga plānu un programmu īstenošanas ietekmi uz vidi, lai inter alia agrīnā pakāpē konstatētu to iepriekš neparedzētu nelabvēlīgu ietekmi un varētu veikt atbilstīgu koriģējošu darbību” (10. pants, SVN direktīva).

Dalībvalstis pastāvīgi pārrauga plānu un programmu īstenošanas ietekmi uz vidi, lai inter alia agrīnā pakāpē konstatētu to iepriekš neparedzētu nelabvēlīgu ietekmi un varētu veikt atbilstīgu koriģējošu darbību

Informācijas sniegšana sabiedrībai un apspriedēs iesaistītajām iestādēm:

“Kad ir pieņemts lēmums piešķirt vai nepiešķirt attīstības piekrišanu, kompetentā iestāde vai iestādes saskaņā ar valsts procedūrām savlaicīgi informē par to sabiedrību un (..) iestādes [uz kurām projekts, visticamāk, attieksies] un nodrošina, ka (..) ir pieejama šāda informācija: lēmuma saturs un visi ar to saistītie nosacījumi (..); galvenie iemesli un apsvērumi, kas ir šā lēmuma pamatā” (9. pants, IVN direktīva).

Kad ir pieņemts lēmums piešķirt vai nepiešķirt attīstības piekrišanu, kompetentā iestāde vai iestādes saskaņā ar valsts procedūrām savlaicīgi informē par to sabiedrību un (..) iestādes [uz kurām projekts, visticamāk, attieksies] un nodrošina, ka (..) ir pieejama šāda informācija: lēmuma saturs un visi ar to saistītie nosacījumi (..)

galvenie iemesli un apsvērumi, kas ir šā lēmuma pamatā

Interešu konflikts:

“Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā iestāde vai iestādes objektīvi veic šajā direktīvā paredzētos pienākumus un nenonāk situācijā, kas varētu radīt interešu konfliktu. Ja kompetentā iestāde ir arī attīstītājs, dalībvalstis savas organizatoriskās un administratīvās kompetences satvarā vismaz veic pienācīgu to iestāžu konfliktējošo funkciju nodalīšanu, kuras veic pienākumus, kas izriet no šīs direktīvas.” (9.a pants, IVN direktīva).

Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā iestāde vai iestādes objektīvi veic šajā direktīvā paredzētos pienākumus un nenonāk situācijā, kas varētu radīt interešu konfliktu. Ja kompetentā iestāde ir arī attīstītājs, dalībvalstis savas organizatoriskās un administratīvās kompetences satvarā vismaz veic pienācīgu to iestāžu konfliktējošo funkciju nodalīšanu, kuras veic pienākumus, kas izriet no šīs direktīvas.

Pārrobežu ietekme:

IVN direktīvas 7. pantā ir paredzēti noteikumi par projektu ar pārrobežu ietekmi novērtēšanu, tostarp prasības informēt citu dalībvalstī gadījumos, kad tiek prognozēts. ka plāns vai projekts var būtiski ietekmēt attiecīgo dalībvalsti. Tad šī dalībvalsts, kas var tikt ietekmēta, var piedalīties novērtējuma izstrādē, ja tai ir šāda vēlme. ES ir parakstījusi Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo konvencija). Lai koordinētu un atvieglotu novērtēšanas procedūras pārrobežu projektiem un, jo īpaši, lai veiktu apspriešanos saskaņā ar šo konvenciju, attiecīgās dalībvalstis var izveidot kopīgu struktūru, kurā tās būtu līdzvērtīgi pārstāvētas.

Pārrobežu apspriešanās ir paredzētas un tiek regulētas arī SVN direktīvā (7. pantā). Turklāt šie noteikumi par pārrobežu apspriešanos ir arī ļoti būtiski attiecībā uz Putnu un Dzīvotņu direktīvu un Natura 2000 tīkla vispārējiem mērķiem. Tas ir tāpēc, tie paredz svarīgu preventīvu instrumentu, veicot tāda plāna vai projekta pienācīgo novērtējumu, kura negatīvā ietekme var kaitēt šiem mērķiem kaimiņos esošā dalībvalstī.

Natura 2000

5.2.2.   
  Pienācīgā novērtējuma īpašās iezīmes un atšķirības no IVN/SVN procedūrām

Pienācīgā novērtējuma īpašās iezīmes un atšķirības no IVN/SVN procedūrām

Kaut arī Dzīvotņu direktīvā un IVN un SVN direktīvās paredzēto vidisko novērtējumu racionalizēšana vairumā gadījumu rada pozitīvu ietekmi un ir ieteicama, ir svarīgi paturēt prātā attiecīgo novērtējumu piemērošanas jomas un fokusa īpašās iezīmes un atšķirības. Atšķirīgs var būt arī noteiktu terminu lietojums un novērtējumu sekas. Jo īpaši:

| — | Pienācīgais novērtējums ir vērsts uz Natura 2000 teritoriju aizsardzību, t. i., Eiropā nozīmīgu teritoriju ar augstu bioloģiskās daudzveidību aizsardzību, tāpēc tam vajadzīgas stingrākas pārbaudes. Tā secinājumi ir saistoši, jo ar tiem nosaka, vai plānu vai projektu var atļaut (kompetentās iestādes var piekrist plānam vai projektam tikai pēc tam, kad tās pārliecinājušās, ka tas negatīvi neietekmēs teritorijas viengabalainību). Turpretim IVN un SVN rezultātus ņem vērā attīstības projekta piekrišanas sniegšanas procedūras gaitā vai plāna sagatavošanas un pieņemšanas gaitā. |
| --- | --- |

—

Pienācīgais novērtējums ir vērsts uz Natura 2000 teritoriju aizsardzību, t. i., Eiropā nozīmīgu teritoriju ar augstu bioloģiskās daudzveidību aizsardzību, tāpēc tam vajadzīgas stingrākas pārbaudes. Tā secinājumi ir saistoši, jo ar tiem nosaka, vai plānu vai projektu var atļaut (kompetentās iestādes var piekrist plānam vai projektam tikai pēc tam, kad tās pārliecinājušās, ka tas negatīvi neietekmēs teritorijas viengabalainību). Turpretim IVN un SVN rezultātus ņem vērā attīstības projekta piekrišanas sniegšanas procedūras gaitā vai plāna sagatavošanas un pieņemšanas gaitā.

Natura 2000

saistoši

tikai pēc tam, kad tās pārliecinājušās, ka tas negatīvi neietekmēs teritorijas viengabalainību

ņem vērā

| — | Attiecībā uz koordinētām vai kopīgām procedūrām pienācīgo novērtējumu būtu lietderīgi veikt procesa agrīnākā posmā. Šādi tiktu novērsta potenciāli dārga un ilga IVN/SVN procedūra, ja jau pienācīgajā novērtējumā izdarītie secinājumi būtu negatīvi, kas nozīmētu, ka atļauju nevar piešķirt saskaņā ar 6. panta 3. punkta noteikumiem (ja vien plānu vai projektu nevar virzīt saskaņā ar 6. panta 4. punkta noteikumiem). |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz koordinētām vai kopīgām procedūrām pienācīgo novērtējumu būtu lietderīgi veikt procesa agrīnākā posmā. Šādi tiktu novērsta potenciāli dārga un ilga IVN/SVN procedūra, ja jau pienācīgajā novērtējumā izdarītie secinājumi būtu negatīvi, kas nozīmētu, ka atļauju nevar piešķirt saskaņā ar 6. panta 3. punkta noteikumiem (ja vien plānu vai projektu nevar virzīt saskaņā ar 6. panta 4. punkta noteikumiem).

| — | Kā norādīts IVN direktīvā, ietekmes mazināšanas kompensācijas pasākumi ir paredzēti nolūkā novērst, nepieļaut vai samazināt un, ja iespējams, kompensēt iespējamo būtisko negatīvo ietekmi uz vidi, jo īpaši uz sugām un dzīvotnēm, ko aizsargā saskaņā ar Putnu un Dzīvotņu direktīvām. Tādējādi kompensācijas pasākumus var izskatīt arī ietekmes mazināšanas hierarhijas kontekstā, lai novērstu atlikušo ietekmi nolūkā novērst jebkādu bioloģiskās daudzveidības neto zudumu.
  Turpretim tādu plānu un projektu gadījumā, ko novērtē saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu, ietekmes mazināšanas pasākumus nolūkā novērst, nepieļaut vai samazināt iespējamo būtisko negatīvo ietekmi uz teritorijas viengabalainību izskata 6. panta 3. punktā paredzētajā pienācīgajā novērtējumā, bet kompensācijas pasākumus atlikušās ietekmes novēršanai izmanto tikai kā galēju līdzekli saskaņā ar 6. panta 4. punktā noteikto procedūru. Tā notiktu, ja tiktu nolemts turpināt plāna vai projekta īstenošanu, neraugoties uz pienācīgā novērtējuma negatīvo slēdzienu. Šādā gadījumā vispirms ir jāpierāda, ka nepastāv tādi alternatīvi risinājumi, kas ļautu novērst ietekmi uz Natura 2000 teritoriju viengabalainību, un ka plāns vai projekts ir pamatots ar sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm. |
| --- | --- |

—

Kā norādīts IVN direktīvā, ietekmes mazināšanas kompensācijas pasākumi ir paredzēti nolūkā novērst, nepieļaut vai samazināt un, ja iespējams, kompensēt iespējamo būtisko negatīvo ietekmi uz vidi, jo īpaši uz sugām un dzīvotnēm, ko aizsargā saskaņā ar Putnu un Dzīvotņu direktīvām. Tādējādi kompensācijas pasākumus var izskatīt arī ietekmes mazināšanas hierarhijas kontekstā, lai novērstu atlikušo ietekmi nolūkā novērst jebkādu bioloģiskās daudzveidības neto zudumu.

nolūkā novērst, nepieļaut vai samazināt un, ja iespējams, kompensēt iespējamo būtisko negatīvo ietekmi uz vidi

Turpretim tādu plānu un projektu gadījumā, ko novērtē saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu, ietekmes mazināšanas pasākumus nolūkā novērst, nepieļaut vai samazināt iespējamo būtisko negatīvo ietekmi uz teritorijas viengabalainību izskata 6. panta 3. punktā paredzētajā pienācīgajā novērtējumā, bet kompensācijas pasākumus atlikušās ietekmes novēršanai izmanto tikai kā galēju līdzekli saskaņā ar 6. panta 4. punktā noteikto procedūru. Tā notiktu, ja tiktu nolemts turpināt plāna vai projekta īstenošanu, neraugoties uz pienācīgā novērtējuma negatīvo slēdzienu. Šādā gadījumā vispirms ir jāpierāda, ka nepastāv tādi alternatīvi risinājumi, kas ļautu novērst ietekmi uz Natura 2000 teritoriju viengabalainību, un ka plāns vai projekts ir pamatots ar sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm.

Natura 2000

| — | Turklāt attiecībā uz novērtējuma posmu, kurā izskata “ietekmes mazināšanas pasākumus”, IVN direktīvā ir noteikts, ka ietekmes mazināšanu var ņemt vērā jau atlases posmā. Šādus pasākumus nevar izskatīt 6. panta 3. punktā noteiktās procedūras atlases posmā, bet vienīgi tad, ja negatīvā ietekme tiek analizēta paša pienācīgā novērtējuma posmā. |
| --- | --- |

—

Turklāt attiecībā uz novērtējuma posmu, kurā izskata “ietekmes mazināšanas pasākumus”, IVN direktīvā ir noteikts, ka ietekmes mazināšanu var ņemt vērā jau atlases posmā. Šādus pasākumus nevar izskatīt 6. panta 3. punktā noteiktās procedūras atlases posmā, bet vienīgi tad, ja negatīvā ietekme tiek analizēta paša pienācīgā novērtējuma posmā.

| “Pasākumiem, kas veikti nolūkā nepieļaut, novērst, mazināt un, ja iespējams, kompensēt būtisku negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši uz sugām un dzīvotnēm, ko aizsargā Padomes Direktīva 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK, būtu jāpalīdz izvairīties no vides kvalitātes pasliktināšanās un bioloģiskās daudzveidības neto zuduma. (..)


  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek īstenoti ietekmes mazināšanas un kompensēšanas pasākumi un ka ir noteiktas atbilstīgas procedūras attiecībā uz tādas būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi monitoringu, kas radusies projekta būvniecības un ekspluatācijas fāzē, inter alia, lai identificētu neparedzētu būtisku nelabvēlīgu ietekmi, kas ļautu veikt atbilstīgus labošanas pasākumus.”


  IVN direktīva. Preambula (Direktīva 2014/52/ES, 11. un 35. apsvērums). |
| --- |

“Pasākumiem, kas veikti nolūkā nepieļaut, novērst, mazināt un, ja iespējams, kompensēt būtisku negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši uz sugām un dzīvotnēm, ko aizsargā Padomes Direktīva 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK, būtu jāpalīdz izvairīties no vides kvalitātes pasliktināšanās un bioloģiskās daudzveidības neto zuduma. (..)

“Pasākumiem, kas veikti nolūkā nepieļaut, novērst, mazināt un, ja iespējams, kompensēt būtisku negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši uz sugām un dzīvotnēm, ko aizsargā Padomes Direktīva 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK, būtu jāpalīdz izvairīties no vides kvalitātes pasliktināšanās un bioloģiskās daudzveidības neto zuduma. (..)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek īstenoti ietekmes mazināšanas un kompensēšanas pasākumi un ka ir noteiktas atbilstīgas procedūras attiecībā uz tādas būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi monitoringu, kas radusies projekta būvniecības un ekspluatācijas fāzē, inter alia, lai identificētu neparedzētu būtisku nelabvēlīgu ietekmi, kas ļautu veikt atbilstīgus labošanas pasākumus.”

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek īstenoti ietekmes mazināšanas un kompensēšanas pasākumi un ka ir noteiktas atbilstīgas procedūras attiecībā uz tādas būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi monitoringu, kas radusies projekta būvniecības un ekspluatācijas fāzē, inter alia, lai identificētu neparedzētu būtisku nelabvēlīgu ietekmi, kas ļautu veikt atbilstīgus labošanas pasākumus.”

IVN direktīva. Preambula (Direktīva 2014/52/ES, 11. un 35. apsvērums).

IVN direktīva. Preambula (Direktīva 2014/52/ES, 11. un 35. apsvērums).

5.2.3.   
  Attiecības starp IVN/SVN/pienācīgo novērtējumu un ES dabas aizsardzības direktīvu stingrajiem noteikumiem par sugu aizsardzību

Attiecības starp IVN/SVN/pienācīgo novērtējumu un ES dabas aizsardzības direktīvu stingrajiem noteikumiem par sugu aizsardzību

IVN direktīvas 3. pantā ir noteikts, ka “ietekmes uz vidi novērtējums pienācīgā veidā, ņemot vērā katru atsevišķu gadījumu, nosaka, raksturo un novērtē projekta tiešo un netiešo ietekmi uz šādiem faktoriem: [...] b) bioloģisko daudzveidību, īpaši ņemot vērā sugas un dzīvotnes, kas aizsargātas ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK”. Līdzīgi noteikumi ir piemērojami plāniem saskaņā ar SVN direktīvas 5. panta 1. punktu.

Šajā saistībā ir svarīgi atzīmēt, ka ar Putnu un Dzīvotņu direktīvām papildus teritoriju aizsardzībai, ko regulē ar Putnu direktīvas 4. pantu un Dzīvotņu direktīvas 6. pantu, arī izveido noteiktu sugu stingras aizsardzības sistēmu visā to dabiskās izplatības areālā ES, t. i., gan Natura 2000 teritorijās, gan ārpus tām. Šie aizsardzības pasākumi attiecas uz Dzīvotņu direktīvas IV pielikumā uzskaitītajām sugām un visām savvaļas putnu sugām ES. Konkrēti nosacījumi ir izklāstīti Putnu direktīvas 5. pantā un Dzīvotņu direktīvas 12. pantā (attiecībā uz dzīvniekiem) un 13. pantā (attiecībā uz augiem).

Natura 2000

Būtībā direktīvas prasa dalībvalstīm aizliegt:

| — | sugu apzinātu gūstīšanu vai nonāvēšanu, |
| --- | --- |

—

sugu apzinātu gūstīšanu vai nonāvēšanu,

| — | to apzinātu traucēšanu, jo īpaši vairošanās, ligzdošanas, ziemošanas un migrācijas laikā, |
| --- | --- |

—

to apzinātu traucēšanu, jo īpaši vairošanās, ligzdošanas, ziemošanas un migrācijas laikā,

| — | vairošanās vai atpūtas vietu noplicināšanu vai iznīcināšanu, |
| --- | --- |

—

vairošanās vai atpūtas vietu noplicināšanu vai iznīcināšanu,

| — | putnu ligzdu vai olu apzinātu iznīcināšanu vai aizsargājamu augu izraušanu ar saknēm vai iznīcināšanu. |
| --- | --- |

—

putnu ligzdu vai olu apzinātu iznīcināšanu vai aizsargājamu augu izraušanu ar saknēm vai iznīcināšanu.

Plāna īstenošana vai projekta attīstīšana/ekspluatācija var radīt konfliktus ar šiem aizliegumiem. Tāpēc pienācīgā novērtējuma un IVN/SVN izstrādes procesā attīstītājam kopā ar kompetento iestādi būtu jāpārbauda, vai plāns vai projekts ir saderīgs ar šiem stingrajiem sugu aizsardzības noteikumiem. Šādas pārbaudes laikā būtu jānosaka potenciāli ietekmētās sugas un to dzīvotnes, jānoskaidro to klātbūtne plāna vai projekta ietekmētajā teritorijā, kā arī to vairošanās un atpūtas vietas, jāanalizē potenciālā ietekme uz sugām un piemēroti ietekmes mazināšanas pasākumi. Ja ietekme uz sugu īpatņiem vai to vairošanās un atpūtas vietām ir apstiprināta vai ja to nevar izslēgt, var būt nepieciešamas atkāpes no stingras sugu aizsardzības.

Tomēr jāatzīmē, ka atkāpes ir atļautas tikai ierobežotos gadījumos, piemēram, sabiedrības veselības un drošības interesēs, ja nav citu apmierinošu alternatīvu un ja šo atkāpju sekas nav nesaderīgas ar direktīvu vispārējiem mērķiem. Atkāpju piemērošanas nosacījumi ir izklāstīti Putnu direktīvas 9. pantā un Dzīvotņu direktīvas 16. pantā.

Turklāt ir svarīgi atzīmēt, ka šie noteikumi var attiekties arī uz plāniem un projektiem, kas ir atlasīti, veicot pienācīgo novērtējumu un/vai IVN/SVN. Šādos gadījumos analīze par to, vai ir piemērojamas Putnu direktīvas 9. pantā un Dzīvotņu direktīvas 16. pantā noteiktās atkāpes, būs jāveic atsevišķā procedūrā.

Atļauju par atkāpēm no stingriem sugu aizsardzības noteikumiem var izdot kā atsevišķu lēmumu vai vienas atļaujas veidā, kas izdota, pamatojoties uz dažādām novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūrām. Jebkurā gadījumā ir skaidri jānorāda šādas atkāpes iemesli un nosacījumi.

Papildu informācija par stingras sugu aizsardzības prasībām, tostarp jaunākās vadlīnijas, ir pieejamas Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē (51).

Papildu informācija par stingras sugu aizsardzības prasībām, tostarp jaunākās vadlīnijas, ir pieejamas Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē

51

5.3.   Ūdens pamatdirektīvas 4. panta 7. punktā paredzēto novērtējumu koordinēšana ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punkta procedūru vai iekļaušana tajā

Ūdens pamatdirektīvas 4. panta 7. punktā paredzēto novērtējumu koordinēšana ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punkta procedūru vai iekļaušana tajā

Pastāv arī cieša saikne starp Ūdens pamatdirektīvu (ŪPD) un Dzīvotņu direktīvu. Tās abas vismaz daļēji ir piemērojamas vienai un tai pašai videi – ūdens ekosistēmām un sauszemes ekosistēmām un mitrājiem, kas ir no tām tieši atkarīgi. Tām ir arī kopumā līdzīgs vēriens, jo to mērķis ir nodrošināt ūdens ekosistēmu stāvokļa nepasliktināšanos un uzlabot to ekoloģisko situāciju. Tādēļ attiecīgos gadījumos tās ir jāīsteno saskaņoti, lai nodrošinātu to integrētu funkcionēšanu. (52)

52

Līdzīgi kā Dzīvotņu direktīvā, arī ŪPD ir paredzēti konkrēti noteikumi par jaunas attīstības ietekmes uz ūdenstilpēm novērtēšanu. Saskaņā ar ŪPD 4. panta 7. punktu iestādes var apstiprināt atbrīvojumus tādu jaunu pārveidojumu un noturīgu, cilvēku veiktu darbību veikšanai, kas konkrētos apstākļos: i) izraisa ūdenstilpes stāvokļa pasliktināšanos; vai ii) neļauj panākt labus ekoloģiskās kvalitātes rādītājus vai potenciālu vai labu gruntsūdeņu stāvokli (53).

53

Saskaņā ar ŪPD 4. panta 8. punktu dalībvalstīm, piemērojot ŪPD 4. panta 7. punktu, ir jānodrošina, ka šī piemērošana ir saskaņota ar citu ES vides aizsardzības tiesību aktu īstenošanu. Citiem vārdiem sakot, ja projektam tiek piešķirta atkāpe saskaņā ar ŪPD 4. panta 7. punktu, tam attiecīgā gadījumā joprojām jānodrošina atbilstība Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punktam.

Ja attīstība potenciāli ietekmē gan ŪPD mērķi, gan Natura 2000 teritoriju, tad jāveic gan ŪPD 4. panta 7. punktā paredzētā procedūra, gan Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punktā paredzētā novērtēšanas procedūra. Ideālā gadījumā tas būtu jādara koordinētā vai integrētā veidā, kā arī ieteikts IVN direktīvā. Katrā novērtējumā uzmanība ir pievērsta atšķirīgam aspektam: ar pirmo tiks novērtēts, vai projekts var potenciāli apdraudēt ŪPD primāros mērķus, savukārt ar otro tiks novērtēts, vai projektam būs negatīva ietekme uz Natura 2000 teritorijas viengabalainību.

Natura 2000

Natura 2000

Tomēr tas neliedz koordinēt atsevišķus novērtējuma aspektus, piemēram, izmantojot apsekojumus un apspriešanās. Jāuzsver, ka gadījumā, ja, veicot ŪPD procedūru, tiek izdota licence, taču plāns vai projekts ir pretrunā Natura 2000 prasībām, atļauju nevar izdot, izņemot gadījumos, kas paredzēti 6. panta 4. punktā.

Natura 2000

Lai gan pienācīga novērtējuma procedūru integrēšana IVN direktīvā paredzētajās procedūrās ir obligāta, attiecībā uz ŪPD tā ir neobligāta. Tomēr vairākas dalībvalstis jau ir noteikušas (vai arī pašlaik strādā pie tā) integrētas procedūras gadījumos, kad ir vajadzīgs gan IVN, gan pienācīgais novērtējums, gan arī ŪPD 4. panta 7. punktā noteiktais novērtējums. Šo novērtējumu racionalizēšana tiek rosināta ES vadlīnijās par ŪPD īstenošanu (54).

54

ŪPD 4. panta 7. punktā noteiktā novērtējuma un IVN direktīvā un Dzīvotņu direktīvā noteikto novērtējumu līdzības nozīmē to, ka noteiktas šo atšķirīgo procedūru darbības var veikt vienoti. Tas jo īpaši attiecas uz atlasi, tvēruma noteikšanu un nepieciešamo datu vākšanu. Šāda racionalizēta pieeja var palīdzēt būtiski samazināt izmaksas un ietaupīt laiku, jo sevišķi saistībā ar datu vākšanas posmu, ko var veikt vienoti, kad iepriekšējos posmos ir precizētas katrā direktīvā noteiktās prasības attiecībā uz datiem.

Var īstenot papildu sinerģiju, piemēram, attiecībā uz alternatīvu meklēšanu vai ietekmes mazināšanas pasākumiem. Tomēr jebkurā gadījumā ir jāīsteno katrā direktīvā paredzēto dažādo pārbaužu konkrētais fokuss.

Ja ir izpildīti vienas direktīvas nosacījumi, bet citas nav, tad iestādes var neatļaut projektu, jo šādā gadījumā projekts joprojām pārkāptu ES tiesību normas. Tā vietā būtu jāpēta, vai projektā var izdarīt izmaiņas, lai tas apmierinātu visu attiecīgo direktīvu prasības.

3. attēlā ir parādītas līdzības un atšķirības starp ŪPD 4. panta 7. punktā, IVN direktīvā un Dzīvotņu direktīvas 6. pantā paredzēto novērtējumu galvenajiem posmiem.

Avots: CIS (2017). “Ūdens pamatdirektīvas un Plūdu direktīvas vienotā īstenošanas stratēģija. Vadlīnijas Nr. 36. Atbrīvojumi no vides mērķiem saskaņā ar 4. panta 7. punktu.”

Avots: CIS

6.   GALVENĀS ATSAUCES

GALVENĀS ATSAUCES

CIS (2017). “Ūdens pamatdirektīvas un Plūdu direktīvas vienotā īstenošanas stratēģija. Vadlīnijas Nr. 36. Atbrīvojumi no vides mērķiem saskaņā ar 4. panta 7. punktu.” Pieejams vietnē https://circabc.europa.eu/sd/a/ e0352ec3-9f3b-4d91-bdbb- 939185be3e89/CISGuidanceArticle47FINAL.PDF

CIS

Ecosystems (2014). Dzīvotņu direktīvas 6. pants. Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumi. Pieejams vietnē http://ec.europa.eu/environment/nature/info/pubs/docs/ others/ECJrulings%20Art%206%20-%20Final%20Sept%202014-2.pdf

Ecosystems

Eiropas Komisija (1999). “Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions”.

Eiropas Komisija (2011). “Links between the Water Framework Directive and the Nature Directives. Frequently Asked Questions.” Pieejams vietnē http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidanceen.htm

Eiropas Komisija (2012). Komisijas informatīvais paziņojums par saglabāšanas mērķu noteikšanu Natura 2000 teritorijām. Pieejams vietnē http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/ management/guidanceen.htm

Natura 2000

Eiropas Komisija (2013)(a). “Guidance on the Application of the Environmental Impact Assessment Procedure for Large-scale Trans-boundary Projects”. Eiropas Komisija (2013). http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/Transboundry%20EIA%20Guide.pdf

Eiropas Komisija (2013)(b). Norādījumu dokuments “Streamlining environmental assessment procedures for energy infrastructure 'Projects of Common Interest' (PCIs)”. Eiropas Komisija (2013. gada maijs). http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/PCIguidance.pdf

Eiropas Komisija (2016). Komisijas norādījumu dokuments par tādu vidisko novērtējumu racionalizēšanu, ko veic saskaņā ar Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīvas 2. panta 3. punktu. Pieejams vietnē http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016XC0727(01)&from=LV

Eiropas Komisija (2017)(a). “Guidance on Scoping. Directive 2011/92/EU as amended by 2014/52/EU.” Eiropas Komisija. http://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm

Eiropas Komisija (2017)(b). “Guidance on Screening. Directive 2011/92/EU as amended by 2014/52/EU.” Eiropas Komisija. http://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm

Eiropas Komisija (2019). Komisijas paziņojums “Natura 2000 teritoriju apsaimniekošana. Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK 6. panta noteikumi” (OV C 33, 25.1.2019., 1. lpp.). Pieejams vietnē https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=uriserv:OJ.C.2019.033.01.0001.01.LV&toc=OJ:C:2019:033:FULL

Natura 2000

Eiropas Komisija ir publicējusi vairākus norādījumu dokumentus konkrētām nozarēm (saistībā ar ieguves rūpniecību, kas nav saistīta ar enerģijas ražošanu, vējparku attīstīšanu, ostām un estuāriem, pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem, lauksaimniecību utt.). Tajos ir sniegti papildu ieteikumi par to, kā veikt attiecīgu novērtējumu saistībā ar plānu un projektu attīstīšanu katrā no šīm nozarēm. Norādījumu dokumenti ir pieejami šeit:

https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidanceen.htm

---

(1)  Padomes Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992, 7. lpp.).

1

(2)  Eiropas Komisija (2019). Komisijas paziņojums “Natura 2000 teritoriju apsaimniekošana – Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK 6. panta noteikumi” (2019/C 33/01), pieejams vietnē: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1555085968125&uri=CELEX:52019XC0125(07)

2

Natura 2000

(3)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

3

(4)  Metodiskas vadlīnijas par Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. un 4. punkta noteikumiem, Eiropas Komisija, 2002. gads.

4

(5)  Vadlīniju atjaunināšana ir paredzēta kā viena no darbībām “Rīcības plānā dabai, cilvēkam un ekonomikai” (COM(2017) 198 final) (1. darbība).

5

(6)  ES Pakalpojumu līgums Nr. 07.0202/2017/770634/SER/ENV.D.3 par tehnisko un zinātnisko atbalstu saistībā ar “Rīcības plāna dabai, cilvēkam un ekonomikai” izpildi – 1., 2. un 13. darbība.

6

(7)  Praksē, iespējams, jāņem vērā ietekme uz vairākām teritorijām.

7

(8)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pants.

8

(9)  58.–59. punkts.

9

(10)  51. punkts.

10

(11)  Sk. 4. izcēlumu “Informācijas avoti, ko var izmantot, lai noteiktu ietekmi uz Natura 2000 teritoriju” šo vadlīniju 3.1.3. iedaļā.

11

Natura 2000

(12)  Spriedums lietā C-127/02, 59. punkts.

12

(13)  Spriedums lietā C-157/96, 63. punkts.

13

(14)  Spriedums lietā C-127/02, 61. punkts.

14

(15)  Lieta C-323/17.

15

(16)  Tehniskā ziņojuma “Natura 2000 un meži” (2015. gads) 4.6. nodaļā sniegti piemēri, kā novērst pretrunas starp mežu un Natura 2000 apsaimniekošanas mērķiem: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/Final%20Guide%20N2000%20%20Forests%20Part%20I-II-Annexes_lv.pdf.

16

Natura 2000

Natura 2000

(17)  Sk. skaidrojumus Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/484/ES (2011. gada 11. jūlijs) par formu, kādā sniedzama informācija par Natura 2000 teritorijām (lēmums, ar ko nosaka datu standartveidlapu formu).

17

Natura 2000

(18)  Sk. http://curia.europa.eu/juris/liste.jsf?language=en&num=C-323/17.

18

(19)  Piemēram, Vācijas datubāze un informācijas sistēma, kas paredzēta, lai novērtētu saderību ar Dzīvotņu direktīvu Ziemeļreinā-Vestfālenē: http://ffh-vp.naturschutzinformationen.nrw.de/ffh-vp/de/start.

19

(20)  Piemēram, Čehijā ir pieejama informācijas sistēma, kas ietver datubāzi ar plāniem un projektiem, kuriem ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums vai stratēģiskais vides novērtējums, tostarp arī tiem, uz kuriem attiecas prasība par pienācīgo novērtējumu: https://portal.cenia.cz/eiasea/view/eia100cr; https://portal.cenia.cz/eiasea/view/SEA100koncepce.

20

(21)  To veicot, var izmantot modeli “avots–ceļš–receptors”.

21

(22)  Sk. 3.2.1. iedaļu par tvēruma noteikšanu.

22

(23)  Eiropas Komisija “Environmental Impact Assessment of Projects, Guidance on Scoping” (Projektu Ietekmes uz vidi novērtējums. Vadlīnijas tvēruma noteikšanai), 2017. gads.

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

24

INSPIRE

(25)  http://natura2000.eea.europa.eu/

25

(26)  Eiropas Natura 2000 teritoriju datubāzē apkopo datus, ko dalībvalstis iesniedz Eiropas Komisijai. Lai tajā iekļautu dalībvalstu nacionālajās datubāzēs veiktos satura atjauninājumus, parasti Eiropas datubāzi atjaunina reizi gadā. Tā ir pieejama tīmekļa vietnē https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/natura-10.

26

Natura 2000

(27)  https://nature-art17.eionet.europa.eu/article17/

27

(28)  Dalībvalstīm ir jāpieņem konkrētai teritorijai noteikti aizsardzības mērķi sešu gadu laikā no brīža, kad teritorija tiek iekļauta ES sarakstā un noteikta kā Kopienā nozīmīga teritorija vai kā īpaši aizsargājama dabas teritorija. Īpašu aizsargājamo teritoriju aizsardzības mērķiem jābūt noteiktiem no brīža, kad tās tiek šādi klasificētas.

28

(29)  Tiesa šo viedokli apstiprināja lietā C-127/02: “Faktiski kāda plāna vai projekta atļauja, kas izdota saskaņā ar Dabisko dzīvotņu direktīvas 6. panta 2. punktu, noteikti pieprasa, lai plāns vai projekts neietekmētu attiecīgās teritorijas viengabalainību un tādējādi to arī būtiski nepasliktinātu vai tai netraucētu minētā panta 2. punkta izpratnē” (36. punkts).

29

Faktiski kāda plāna vai projekta atļauja, kas izdota saskaņā ar Dabisko dzīvotņu direktīvas 6. panta 2. punktu, noteikti pieprasa, lai plāns vai projekts neietekmētu attiecīgās teritorijas viengabalainību un tādējādi to arī būtiski nepasliktinātu vai tai netraucētu minētā panta 2. punkta izpratnē”

(30)  Skaidrojumu par konkrētiem terminiem skatīt dokumentā “Interpretation Manual of European Union Habitats - EUR28” (Eiropas Savienības dzīvotņu interpretācijas rokasgrāmata – ES28) vietnē http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/indexen.htm#interpretation.

30

(31)  Piemēram, Vides jutīguma kartēšanas tiešsaistes rīks, ko var izmantot vides novērtējumu sagatavošanas procesos Īrijā: http://airo.maynoothuniversity.ie/mapping-resources/airo-research-maps/environmental-research-projects/environmental-sensitivity.

31

(32)  Ekoloģiskā kapacitāte atbilst maksimālajai slodzei uz vidi. Vides fiziskās īpašības ir ierobežojošie faktori (piemēram, barība, ūdens, konkurence utt.). https://www.biologyonline.com/dictionary/carrying-capacity

32

(33)  Sk. EST spriedumu lietā C-521/12.

33

(34)  Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem. Šī konvencija tika parakstīta Orhūsā, Dānijā, 1998. gada jūnijā. ES ir viena no konvencijas pusēm kopš 2005. gada atbilstoši Lēmumam 2005/370/EK http://ec.europa.eu/environment/aarhus/legislation.htm.

34

(35)  Plāna vai projekta mērķi ir jāanalizē ne vien attiecībā uz vienu konkrētu tehnoloģiju, bet gan drīzāk saistībā ar noteikta mērķa sasniegšanu (piemēram, hidroelektrostacija plāna vai projekta mērķis ir jāanalizē attiecībā uz “x MW atjaunojamās enerģijas saražošanu”, lai varētu novērtēt arī citu tehnoloģiju (piemēram, vēja, saules un vai ģeotermiskās enerģijas) izmantošanas iespējas.

35

(36)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinionen.htm

36

(37)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinion_en.h tm

37

(38)  Komisijas atzinums C(2013) 1871 final (5.4.2013.) http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/Commission%20Opinion%20Main%20EN%20SEC-2013-1871.pdf.

38

(39)  Komisijas atzinums C(2018) 466 final (30.1.2018.) https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/C2018466F1COMMISSIONOPINIONENV5P1961037.pdf.

39

(40)  Komisijas atzinums par jaunas ostas būvniecības projektu Granadiljā (Tenerifē), 2006. gads. https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/granadillalv.pdf.

40

(41)  Attiecīgie avoti ietver zinātniskos žurnālus vai specializētas tīmekļa vietnes (piemēram, http://www.restorationevidence.org/), kā arī ar programmu LIFE atbalstītus atjaunošanas projektus (pieejami šeit: https://ec.europa.eu/easme/en/life).

41

LIFE

(42)  Teritorijai jāatrodas pietiekami tuvu, lai novērstu situāciju, kad sugām ir jātērē papildu enerģija, lai nokļūtu uz jaunu vietu, kas var attiecīgi samazināt to izturību un palielināt to neaizsargātību.

42

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

43

(44)  Lieta C-177/11, 24. punkts, kurā arī noteikts: “Pārbaude par to, vai šis pēdējais nosacījums ir izpildīts, katrā ziņā ir ierobežota ar jautājumu par to, vai objektīvu iemeslu dēļ var tikt izslēgts, ka šis plāns vai projekts būtiski ietekmēs attiecīgo teritoriju”.

44

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/89/ES (2014. gada 23. jūlijs), ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.).

45

(46)  Pieejams šeit: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

46

(47)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

48

(49)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK , ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

49

(50)  Komisijas paziņojums 2016/C 273/01, pieejams šeit: http://eurlex.europa.eu/legalcontent/LV/TXT/?uri=OJ:C:2016:273:TOC.

50

(51)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/index_en.htm

51

(52)  Sk. Komisijas BUJ par ŪPD un dabas aizsardzības direktīvām: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/FAQ-WFD%20final.pdf

52

(53)  Attiecībā uz tiesu praksi saistībā ar 4. panta 7. punkta piemērošanu sk. Tiesas nolēmumus lietās C-461/13 un C-346/14.

53

(54)  Jo īpaši, sk.: “Ūdens pamatdirektīvas un Plūdu direktīvas vienotā īstenošanas stratēģija. Vadlīnijas Nr. 36. Atbrīvojumi no vides mērķiem saskaņā ar 4. panta 7. punktu.” Pieejams vietnē https://circabc.europa.eu/sd/a/e0352ec3-9f3b-4d91-bdbb-939185be3e89/CISGuidanceArticle47FINAL.PDF.

54

---

PIELIKUMS

PRAKSES, GADĪJUMU ANALĪZES, METOŽU UN VALSTU VADLĪNIJU PIEMĒRI

Ievads

Šā pielikuma nolūks ir sniegt vadlīniju elementus un procesu un metožu piemērus dažādos 6. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru īstenošanas posmos. Tie ir sagrupēti un norādīti atbilstoši vadlīniju galvenajām iedaļām un tematiem.

SATURS

| 1. | IZVĒRTĒŠANA UN PIENĀCĪGS NOVĒRTĒJUMS: PIEEJAS, METODES, DALĪBVALSTU PIEMĒRI | 79 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Informācija un praktiski instrumenti, kas atvieglo izvērtēšanu un pienācīgus novērtējumus (PN) | 79 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.1. | Novērtēšanas vadlīnijas | 82 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.3. | Īrijas valsts elektroenerģijas programmas pienācīgs novērtējums – kumulatīvās ietekmes novērtējums | 89 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | SEVIŠĶI SVARĪGAS SABIEDRĪBAS INTERESES (SSSI) | 93 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Dažādu SSI piemēri un pamatojums | 93 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 3. | KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | 6. panta 4. punktā paredzēto kompensācijas pasākumu piemēri | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ar laiku saistīti kompensācijas pasākumu aspekti | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 4. | SAIKNES STARP VIDES NOVĒRTĒJUMA PROCEDŪRĀM: PN, IVN, SVN | 102 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Procedūru salīdzinājums pienācīgajā novērtējumā (PN), IVN un SVN | 102 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 5. | STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA. PLĀNU NOVĒRTĒŠANA | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Piemērs: lielceļu plānošana Austrijā | 105 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Piemērs: jaunas hidroelektrostacijas stratēģiskā plānošana Donavā | 105 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Piemērs: atkrastes vējparku un tīkla savienojumu teritoriālais plāns Vācijas EEZ Ziemeļjūrā | 107 |
| --- | --- | --- |

5.3.

1.   IZVĒRTĒŠANA UN PIENĀCĪGS NOVĒRTĒJUMS: PIEEJAS, METODES, DALĪBVALSTU PIEMĒRI

1.1.   Informācija un praktiski instrumenti, kas atvieglo izvērtēšanu un pienācīgus novērtējumus (PN)

| Vācija. Federālās dabas aizsardzības aģentūras (BfN) datubāze un informācijas sistēma pienācīgu novērtējumu vajadzībām |
| --- |
| Nepieciešamā informācija par gandrīz visu projektu veidu un plānu iespējamo negatīvo ietekmi ir sniegta Federālās dabas aizsardzības aģentūras informācijas sistēmā FFH-VP-Info. Turklāt FFH-VP-Info ietverta vērienīga datubāze par iespējamu ietekmi un sekām attiecībā uz konkrētiem dzīvotņu veidiem un sugām, ko var izmantot izvērtēšanai un pienācīgiem novērtējumiem. http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp |
| I. | FFH-VP-Info mērķi un funkcijas |

Vācija. Federālās dabas aizsardzības aģentūras (BfN) datubāze un informācijas sistēma pienācīgu novērtējumu vajadzībām

Nepieciešamā informācija par gandrīz visu projektu veidu un plānu iespējamo negatīvo ietekmi ir sniegta Federālās dabas aizsardzības aģentūras informācijas sistēmā FFH-VP-Info. Turklāt FFH-VP-Info ietverta vērienīga datubāze par iespējamu ietekmi un sekām attiecībā uz konkrētiem dzīvotņu veidiem un sugām, ko var izmantot izvērtēšanai un pienācīgiem novērtējumiem. http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp

I.

FFH-VP-Info galvenais mērķis ir darboties kā centrālai platformai, kas sniedz informāciju par ietekmes faktoriem, kuri jāņem vērā plānu vai projektu izvērtēšanā (1. posms) un pienācīgos novērtējumos (2. posms), kā arī sniegt informāciju par iespējamām ietekmes sekām attiecībā uz noteiktām dzīvotnēm un sugām saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu un Putnu direktīvu.

Ar piekļuves veidu Nr. 1 (projekta veidi, plāni, ietekmes faktori) paredzēts atbalstīt pieteikuma iesniedzējus un projektu izstrādātājus, sniedzot ātru pārskatu par visiem ietekmes faktoriem, kas viņiem jāņem vērā.

Piekļuves veids Nr. 2 (dzīvotnes, sugas) ļauj padziļināti izpētīt konkrētas ietekmes faktora sekas attiecībā uz dzīvotnēm vai sugām, kas var radīt bažas projektā.

Papildu informācija ietver glosāriju, citēto literatūru, datus par mobilitāti un sugu dzīves areālu.

Kopumā FFH-VP-Info mērķis ir sniegt labākās zinātniskās atziņas, atvieglot ekspertu novērtējumus un kontroli, ko veic atļauju piešķiršanas iestādes. Lai gan tiesiskās drošības garantēšanai ir svarīgs novērtējumu pilnīgums un precizitāte, izmantoto laiku, finanšu un personīgo pūļu apjomu abās pusēs var uzturēt saprātīgā līmenī, nodrošinot ērtu piekļuvi attiecīgajai informācijai.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=ziel (ievads par FFH-VP-Info)

| II. | Projektu veidu un plānu, kā arī to iespējamo seku izvērtēšanas rīks |
| --- | --- |

II.

Izvērtēšanas rīks sniedz datus par aptuveni 140 projektu veidiem, kas sadalīti 19 grupās. Tas ietver iespējamās nozīmes aplēsi attiecībā uz 36 dažādiem ietekmes faktoriem. Nozīmi apzīmē ar cipariem:

| 0 | = | parasti nav nozīmes (var būt izņēmumi); |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | var būt nozīme; |
| 2 | = | parasti / vispārīgi ir nozīme. |

0

=

parasti nav nozīmes (var būt izņēmumi);

1

=

var būt nozīme;

2

=

parasti / vispārīgi ir nozīme.

Katram projekta veidam ir pieejams kontrolsaraksts un ziņojums ar īsiem individuāliem paskaidrojumiem par ietekmes faktoru nozīmes vērtējumiem. Katrai ietekmes faktora skaidrojošajai lapai ir pievienota īsa definīcija un sīki izklāstīti apraksti par attiecīgā faktora iespējamām sekām (skatīt zemāk).

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=projekttypen (ievads par projektiem)

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Projekt.jsp?start (projektu datubāze)

| III. | Dabisko dzīvotņu un Putnu direktīvā minēto dzīvotņu un sugu datubāze un datu lapas |
| --- | --- |

III.

Tās ir informācijas sistēmas pamats. Tās sniedz sīki izklāstītu informāciju par jutīgumu un ietekmes faktoru iespējamām sekām attiecībā uz gandrīz visām Vācijā sastopamām

| — | dzīvotnēm, kas minētas Dzīvotņu direktīvas I pielikumā => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Lrt.jsp, |
| --- | --- |

—

dzīvotnēm, kas minētas Dzīvotņu direktīvas I pielikumā => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Lrt.jsp,

| — | sugām, kas minētas Dzīvotņu direktīvas II pielikumā => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Art.jsp, |
| --- | --- |

—

sugām, kas minētas Dzīvotņu direktīvas II pielikumā => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Art.jsp,

| — | putnu sugām, kas minētas Putnu direktīvas I pielikumā un 4. panta 2. punktā => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Vog.jsp. |
| --- | --- |

—

putnu sugām, kas minētas Putnu direktīvas I pielikumā un 4. panta 2. punktā => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Vog.jsp.

Kad priekšmets ir izvēlēts, tabulā tiek parādīta dažādu ietekmes faktoru nozīme attiecībā uz konkrētu dzīvotni vai sugām. Atkarībā no atlasītā temata/sekām tiek sniegta papildu informācija, kas sadalīta piecās kategorijās:

| 1) | jutīgums / iespējamās sekas (labākās zinātniskās atziņas par dzīvotņu un sugu jutīgumu un par iespējamām visu 36 ietekmes faktoru sekām); |
| --- | --- |

1)

jutīgums / iespējamās sekas (labākās zinātniskās atziņas par dzīvotņu un sugu jutīgumu un par iespējamām visu 36 ietekmes faktoru sekām);

| 2) | atjaunošanās spēja (informācija par dabisko pašatjaunošanos); |
| --- | --- |

2)

atjaunošanās spēja (informācija par dabisko pašatjaunošanos);

| 3) | ieviestās ietekmes novērtēšanas metodes (norādes, atsauces un piezīmes par parametriem, kritērijiem vai metodēm ietekmes un seku prognozēšanai); |
| --- | --- |

3)

ieviestās ietekmes novērtēšanas metodes (norādes, atsauces un piezīmes par parametriem, kritērijiem vai metodēm ietekmes un seku prognozēšanai);

| 4) | būtiskuma robežvērtības un informācija izvērtēšanas vajadzībām (piemēram, orientējošas vērtības, attiecīgo seku robežvērtības); |
| --- | --- |

4)

būtiskuma robežvērtības un informācija izvērtēšanas vajadzībām (piemēram, orientējošas vērtības, attiecīgo seku robežvērtības);

| 5) | nozīmīguma robežvērtības un ieteikumi par pienācīgu novērtējumu (piemēram, orientējošas vērtības, būtisku kaitīgo seku robežvērtības). |
| --- | --- |

5)

nozīmīguma robežvērtības un ieteikumi par pienācīgu novērtējumu (piemēram, orientējošas vērtības, būtisku kaitīgo seku robežvērtības).

Turpinot atlasīt ietekmes faktora sekas, tiek atvērta viena vai vairākas lapas, lai parādītu datubāzē esošo zinātnisko atzinumu, ekspertu zināšanu un aplēšu fragmentus. Ir iespējams izlasīt vai izdrukāt selektīvus vai visaptverošus šo datu pārskatus.

Nozīmīguma vērtējumu pamatā ir izvērtēti un iegūti zinātniski avoti. Ja šādi avoti nav pieejami, vērtējumi ir orientējoši ieteikumi, salīdzināmi ar projektu veidu nozīmīguma vērtējumiem.

Izmantotie avoti ir atzīmēti, ņemot vērā to zinātnisko kvalitāti un/vai specifiku.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=lebensraumarten (ievads par dzīvotnēm/sugām)

| IV. | 36 ietekmes faktoru definīcija un apraksts |
| --- | --- |

IV.

Zināšanu bāze par 36 ietekmes faktoriem, kas sadalīti 9 grupās, ar konkrētām definīcijām un sīki izklāstītu aprakstu par iespējamām sekām attiecībā uz dzīvotnēm un sugām. Šie ietekmes faktori ir kopēja saikne starp projektiem un dzīvotnēm/sugām. Tos var arī lasīt vai izdrukāt ziņojumu veidā.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=wirkfaktoren (ievads par ietekmes faktoriem)

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Wirkfaktor.jsp (ietekmes faktoru datubāze)

| V. | Papildu informācija |
| --- | --- |

V.

Līdz šim papildu informācija ir bijusi sistēmā citētās literatūras bibliogrāfija, glosārijs un saites, kas satur, piemēram, Vācijas Natura 2000 teritoriju tīmekļa kartēšanas sistēmu. Nākotnē sistēma varētu būt platforma, kurā sniegt papildu informāciju par ietekmes un seku novērtēšanu, ciktāl tas ir atbilstoši federālā līmenī.

| Īrija. PN GeoTool. Informācija izvērtēšanas un pienācīgam novērtējuma vajadzībām |
| --- |

Īrija. PN GeoTool. Informācija izvērtēšanas un pienācīgam novērtējuma vajadzībām

PN GeoTool lietojumprogramma atvieglo datu vākšanas procesu, veicot izvērtēšanu (1. posms) un pienācīgu novērtējumu (2. posms). Vides aizsardzības aģentūra (EPA) un Nacionālo parku un savvaļas dienests (NPWS) ir strādājuši kopā, lai izstrādātu PN GeoTool. Lietojumprogrammā tiek izmantoti dati tieši no NPWS sniegta tīmekļa pakalpojuma. Dati tiek regulāri atjaunināti, un novērtējumu pamatā ir jaunākā pieejamā informācija.

PN GeoTool ļauj lietotājam atlasīt punktu kartē un pēc tam meklēt ĪADT un ĪAT noteiktā attālumā / uz augšu/leju no minētā punkta. Lietotāja izvēlētais attālums ir atkarīgs no plāna vai projekta iespējamās ietekmes uz vidi apmēra.

Savāktā informācija par katru Natura 2000 teritoriju, kas atrodas atlasītajā attālumā, ietver:

| 1) | teritorijas veidu, piemēram, ĪADT vai ĪAT; |
| --- | --- |

1)

teritorijas veidu, piemēram, ĪADT vai ĪAT;

| 2) | teritorijas unikālo kodu; |
| --- | --- |

2)

teritorijas unikālo kodu;

| 3) | teritorijas nosaukumu; |
| --- | --- |

3)

teritorijas nosaukumu;

| 4) | teritorijas attālumu no lietotāja atlasītā sākumpunkta; |
| --- | --- |

4)

teritorijas attālumu no lietotāja atlasītā sākumpunkta;

| 5) | lietotāja izvēlēto meklēšanas virzienu; |
| --- | --- |

5)

lietotāja izvēlēto meklēšanas virzienu;

| 6) | katras teritorijas atbilstošo interešu sarakstu; |
| --- | --- |

6)

katras teritorijas atbilstošo interešu sarakstu;

| 7) | url saiti uz katras teritorijas aizsardzības mērķiem. |
| --- | --- |

7)

url saiti uz katras teritorijas aizsardzības mērķiem.

Saite uz PN GeoTool: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool.

Papildu informācija par konkrētām Natura 2000 teritorijām ir pieejama NPWS tīmekļa vietnē: http://www.epa.ie/terminalfour/AppropAssess/index.jsp un arī https://gis.epa.ie/EPAMaps/default.

| Nīderlande. Rīki un norādījumi pienācīgam novērtējumam |
| --- |
| Nīderlandē ir pieejams (1)“maršruta plānotājs aizsargājamās dabas izskatīšanai vides atļaujās”, kas palīdz veikt visas vajadzīgās procesa darbības. Šis maršruta plānotājs ir paredzēts vides atļaujas pieteikuma iesniedzējam, ja nepieciešama dabas pārbaude. Tas ir paredzēts arī kompetentajai iestādei, kas iesaistīta vides atļaujas pieteikuma apstrādē, proti, pašvaldībai un provincei. Šajā maršruta plānotājā ir aprakstītas procedūras darbības, kas jāveic, ja aizsargājamo sugu vai aizsargājamo Natura 2000 teritoriju novērtējums ir vides atļaujas saņemšanas procedūras daļa. Maršruta plānotājs palīdz pieteikuma iesniedzējiem un speciālistiem atbildēt uz tādiem jautājumiem kā “Kā es varu zināt, vai dabas novērtējums ir vajadzīgs?”, “Kurā posmā vajadzētu būt pieejamiem ekoloģiskajiem datiem?” un “Cik ilga ir procedūra?”.
  Ir arī tāds rīks, kas paredzēts, lai prognozētu iespējamo ietekmi uz sugām un dzīvotņu veidiem Natura 2000 teritorijās (bet ne uz teritorijas viengabalainību kā tādu). Ietekmes rādītājs “Natura 2000 – ekoloģiski priekšnosacījumi un traucējoši faktori” ir rīks izstrādātājiem, atļauju izsniedzējiem un plānu izstrādātājiem, kuriem ir saistība ar darbībām Natura 2000 teritorijās vai to tuvumā. Ietekmes rādītājs ir instruments, ar kura palīdzību var izpētīt iespējamo darbības un plānu kaitīgo ietekmi. Ietekmes rādītājs sniedz informāciju par sugu un dzīvotņu veidu jutīgumu pret visbiežāk sastopamajiem traucējošajiem faktoriem. Šī informācija ir vispārīga: lai noteiktu, vai praktiski darbība ir kaitīga, jāveic turpmāka izpēte.
  Tīmeklis satur arī vadlīnijas par nozīmīgumu (2), kas izstrādātas 2010. gadā un kurās sniegti padomi attiecībā uz ietekmes uz Natura 2000 teritorijām nozīmīguma novērtēšanu. Sākumpunkts ir tāds, ka, ja intervences dēļ dzīvotnes platība, sugu skaits vai dzīvotnes kvalitāte būs mazāka, nekā norādīts aizsardzības mērķos, tam var būt būtiskas sekas. Tomēr darbības īpatnības vai teritorijas īpašie apstākļi var izraisīt to, ka, neraugoties uz samazinājumu, būtisku seku nav. Tāpēc sīki izstrādātā analīzē teritorijas līmenī var tikt izdarīts atšķirīgs secinājums, kas izklāstīts pamatnostādnēs.
  Turklāt ir īpašas vadlīnijas projektiem ar iespējamu slāpekļa iedarbību. Attiecībā uz N nogulsnēm Nīderlandē ir izstrādāta sarežģīta sistēma, kurā ņemta vērā (tikai) dažādas izcelsmes slāpekļa kumulatīvā ietekme.
  Attiecībā uz valsts projektiem “atļauju datu banka” sniedz visu attiecīgo informāciju, lēmumu un kopš 2017. gada 1. janvāra arī pilnīgus pienācīgus atļauju novērtējumus saistībā ar Dabas aizsardzības likuma īstenošanu. |

Nīderlande. Rīki un norādījumi pienācīgam novērtējumam

Nīderlandē ir pieejams (1)“maršruta plānotājs aizsargājamās dabas izskatīšanai vides atļaujās”, kas palīdz veikt visas vajadzīgās procesa darbības. Šis maršruta plānotājs ir paredzēts vides atļaujas pieteikuma iesniedzējam, ja nepieciešama dabas pārbaude. Tas ir paredzēts arī kompetentajai iestādei, kas iesaistīta vides atļaujas pieteikuma apstrādē, proti, pašvaldībai un provincei. Šajā maršruta plānotājā ir aprakstītas procedūras darbības, kas jāveic, ja aizsargājamo sugu vai aizsargājamo Natura 2000 teritoriju novērtējums ir vides atļaujas saņemšanas procedūras daļa. Maršruta plānotājs palīdz pieteikuma iesniedzējiem un speciālistiem atbildēt uz tādiem jautājumiem kā “Kā es varu zināt, vai dabas novērtējums ir vajadzīgs?”, “Kurā posmā vajadzētu būt pieejamiem ekoloģiskajiem datiem?” un “Cik ilga ir procedūra?”.

Ir arī tāds rīks, kas paredzēts, lai prognozētu iespējamo ietekmi uz sugām un dzīvotņu veidiem Natura 2000 teritorijās (bet ne uz teritorijas viengabalainību kā tādu). Ietekmes rādītājs “Natura 2000 – ekoloģiski priekšnosacījumi un traucējoši faktori” ir rīks izstrādātājiem, atļauju izsniedzējiem un plānu izstrādātājiem, kuriem ir saistība ar darbībām Natura 2000 teritorijās vai to tuvumā. Ietekmes rādītājs ir instruments, ar kura palīdzību var izpētīt iespējamo darbības un plānu kaitīgo ietekmi. Ietekmes rādītājs sniedz informāciju par sugu un dzīvotņu veidu jutīgumu pret visbiežāk sastopamajiem traucējošajiem faktoriem. Šī informācija ir vispārīga: lai noteiktu, vai praktiski darbība ir kaitīga, jāveic turpmāka izpēte.

Tīmeklis satur arī vadlīnijas par nozīmīgumu (2), kas izstrādātas 2010. gadā un kurās sniegti padomi attiecībā uz ietekmes uz Natura 2000 teritorijām nozīmīguma novērtēšanu. Sākumpunkts ir tāds, ka, ja intervences dēļ dzīvotnes platība, sugu skaits vai dzīvotnes kvalitāte būs mazāka, nekā norādīts aizsardzības mērķos, tam var būt būtiskas sekas. Tomēr darbības īpatnības vai teritorijas īpašie apstākļi var izraisīt to, ka, neraugoties uz samazinājumu, būtisku seku nav. Tāpēc sīki izstrādātā analīzē teritorijas līmenī var tikt izdarīts atšķirīgs secinājums, kas izklāstīts pamatnostādnēs.

Turklāt ir īpašas vadlīnijas projektiem ar iespējamu slāpekļa iedarbību. Attiecībā uz N nogulsnēm Nīderlandē ir izstrādāta sarežģīta sistēma, kurā ņemta vērā (tikai) dažādas izcelsmes slāpekļa kumulatīvā ietekme.

Attiecībā uz valsts projektiem “atļauju datu banka” sniedz visu attiecīgo informāciju, lēmumu un kopš 2017. gada 1. janvāra arī pilnīgus pienācīgus atļauju novērtējumus saistībā ar Dabas aizsardzības likuma īstenošanu.

1.2.   Novērtēšanas vadlīnijas

| Austrija. Transporta infrastruktūras novērtēšanas pamatnostādnes |
| --- |
| Austrijas Autoceļu, dzelzceļa, transporta pētniecības asociācija (www.fsv.at) ir izstrādājusi pamatnostādnes, sauktas “RVS” (3). Austrijas Transporta, inovāciju un tehnoloģiju ministrijas Autoceļu un automaģistrāļu departaments ir padarījis šīs pamatnostādnes saistošas ASFINAG (valsts sabiedrisko ceļu uzņēmums), kā arī noteicis tās par “spēles noteikumu” daļu citiem projektiem. Tajās cita starpā aprakstīts, kā jāsagatavo plānošanas procesi, kādas metodes jāizmanto, lai pietiekami ņemtu vērā dažādas vides prasības. Šajās pamatnostādnēs ir, piemēram, ieteikumi vai vienošanās par robežvērtībām, vākšanas metožu apraksti vai tehnisko terminu definīcijas. Dabas aizsardzības vajadzībām – jo īpaši attiecībā uz Natura 2000 un ES sugu aizsardzības prasībām – tika izstrādātas un 2015. gadā publicētas īpašas RVS (“Sugu aizsardzības novērtējumi infrastruktūras projektos”, RVS, 04.03.13.) Temati, piemēram, būtisku populācijas vai Natura 2000 teritorijas traucējumu noteikšana, tiek aplūkoti veidā, ko lietotāji – projekta plānošanas biroji un infrastruktūras izvērtēšanas iestādes – var skaidri saprast. |

Austrija. Transporta infrastruktūras novērtēšanas pamatnostādnes

Austrijas Autoceļu, dzelzceļa, transporta pētniecības asociācija (www.fsv.at) ir izstrādājusi pamatnostādnes, sauktas “RVS” (3). Austrijas Transporta, inovāciju un tehnoloģiju ministrijas Autoceļu un automaģistrāļu departaments ir padarījis šīs pamatnostādnes saistošas ASFINAG (valsts sabiedrisko ceļu uzņēmums), kā arī noteicis tās par “spēles noteikumu” daļu citiem projektiem. Tajās cita starpā aprakstīts, kā jāsagatavo plānošanas procesi, kādas metodes jāizmanto, lai pietiekami ņemtu vērā dažādas vides prasības. Šajās pamatnostādnēs ir, piemēram, ieteikumi vai vienošanās par robežvērtībām, vākšanas metožu apraksti vai tehnisko terminu definīcijas. Dabas aizsardzības vajadzībām – jo īpaši attiecībā uz Natura 2000 un ES sugu aizsardzības prasībām – tika izstrādātas un 2015. gadā publicētas īpašas RVS (“Sugu aizsardzības novērtējumi infrastruktūras projektos”, RVS, 04.03.13.) Temati, piemēram, būtisku populācijas vai Natura 2000 teritorijas traucējumu noteikšana, tiek aplūkoti veidā, ko lietotāji – projekta plānošanas biroji un infrastruktūras izvērtēšanas iestādes – var skaidri saprast.

| Beļģija. Pamatnostādnes par to, kā novērtēt paskābināšanos un eitrofikāciju, ko izraisa nogulsnes no gaisa |
| --- |
| Ir pamatnostādnes par tādu ietekmi kā “paskābināšanās, ko izraisa nogulsnes no gaisa” un “eitrofikācija, ko izraisa nogulsnes no gaisa”. Šīs metodikas ir saistītas ar tādām darbībām kā intensīva lauksaimniecība, rūpnieciskie apkures un enerģētikas procesi un mobilitāte (NOx un NH3 nogulsnēšanās). Lai novērtētu šo iespējamo ietekmi, tiek veicināta divpakāpju pieeja. Pirmajai izvērtēšanai ir pieejams interaktīvs tiešsaistes rīks, lai, veicot ātru skenēšanu, noteiktu, vai ir iespējama ietekme. Ja šī ātrā nogulšņu skenēšana dod “zaļo gaismu”, nav gaidāma iespējama kaitīga ietekme. Ja rīks dod “sarkanu gaismu”, tas nozīmē, ka var būt kaitīga ietekme, kas jāpārbauda rūpīgāk, veicot pienācīgu novērtējumu (https://www.milieuinfo.be/voortoets/). |

Beļģija. Pamatnostādnes par to, kā novērtēt paskābināšanos un eitrofikāciju, ko izraisa nogulsnes no gaisa

Ir pamatnostādnes par tādu ietekmi kā “paskābināšanās, ko izraisa nogulsnes no gaisa” un “eitrofikācija, ko izraisa nogulsnes no gaisa”. Šīs metodikas ir saistītas ar tādām darbībām kā intensīva lauksaimniecība, rūpnieciskie apkures un enerģētikas procesi un mobilitāte (NOx un NH3 nogulsnēšanās). Lai novērtētu šo iespējamo ietekmi, tiek veicināta divpakāpju pieeja. Pirmajai izvērtēšanai ir pieejams interaktīvs tiešsaistes rīks, lai, veicot ātru skenēšanu, noteiktu, vai ir iespējama ietekme. Ja šī ātrā nogulšņu skenēšana dod “zaļo gaismu”, nav gaidāma iespējama kaitīga ietekme. Ja rīks dod “sarkanu gaismu”, tas nozīmē, ka var būt kaitīga ietekme, kas jāpārbauda rūpīgāk, veicot pienācīgu novērtējumu (https://www.milieuinfo.be/voortoets/).

| Vācija. Robežvērtību noteikšana nolūkā noteikt būtisku negatīvo ietekmi |
| --- |

Vācija. Robežvērtību noteikšana nolūkā noteikt būtisku negatīvo ietekmi

Vācijā, tāpat kā citās valstīs, augstā subjektivitātes līmeņa dēļ bija grūti aplēst, cik būtiska ir ietekme uz Natura 2000 tīkla mērķiezīmēm, kas ir pienācīgā novērtējuma pamatā. Tādēļ kompetentajām iestādēm bieži vien nebija pieņemamas zinātniskas pārliecības, lai pamatotu lēmumus par atļaujas izsniegšanu vai neizsniegšanu plānam vai projektam.

Lai risinātu šo problēmu un nodrošinātu, ka praktiskajā ietekmes nozīmīguma novērtēšanā tiek izmantota vienotāka un konsekventāka pieeja, Vācijas Federālā dabas aizsardzības aģentūra (BfN) pasūtīja pētniecības projektu, lai izstrādātu zinātniski pārbaudītus noteikumus un normas par ietekmes nozīmīguma novērtēšanu attiecībā uz Vācijā sastopamu visa veida dzīvotnēm un sugām, kas uzskaitītas Putnu direktīvā un Dzīvotņu direktīvā. Sagatavotās vadlīnijas tika publicētas 2007. gadā (Lambrecht & Trautner, 2007).

A.   Standartu konteksts un stāvoklis

Pamatojoties uz EST lēmumu Waddenzee lietā, Vācijas augstākā valsts administratīvā tiesa (BVerwG) izdarīja secinājumu, ka dzīvotnes zudums, kas ir Natura 2000 teritorijas aizsardzības mērķu daļa, kopumā ir uzskatāms par būtisku negatīvu ietekmi uz teritorijas viengabalainību. Arī EST lēmums Galway lietā 11.4.2013 (C-258/11) nepārprotami apliecina, ka Natura 2000 teritorijās ir nepieciešama stingra dzīvotņu aizsardzība un ka noteiktos apstākļos pat nelieli zudumi būtu vērtējami kā būtiski.

Lai pienācīgi reaģētu uz salīdzinoši nelieliem zudumiem, Lambrecht & Trautner (2007) standarti sniedz orientējošus nozīmīguma līmeņus. Šos standartus izstrādāja zinātniskās izpētes un izstrādes projektos, un pēc tam sešus gadus tos apsprieda un izvērtēja procedūrā, kurā piedalījās plašs ekspertu loks. Tagad tie ir plaši pieņemti un saskaņoti, ieteikti pamatnostādnēs, oficiāli un regulāri ņemti vērā administratīvajās tiesās un plaši izmantoti visa veida pienācīgos novērtējumos.

B.   Standartu jēdziens

Standarta sākumpunkts ir tāds, ka kopumā pastāvīgs dzīvotņu veidu un sugu dzīvotņu zudums, kas ir Natura 2000 teritorijas aizsardzības mērķu daļa, ir uzskatāms par būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz teritorijas viengabalainību. Tomēr noteikts zuduma līmenis attiecībā uz atsevišķiem dzīvotņu veidiem un sugām, pastāvot konkrētiem nosacījumiem, varētu būt uzskatāms par nebūtisku.

Vadlīnijās ir sniegti zinātniski apstiprināti kritēriji un robežvērtības nozīmīguma noteikšanai, kuru pamatā ir ne vien kvalitatīvi un funkcionāli aspekti, bet arī kvantitatīvi kritēriji. Lai ietekmi varētu uzskatīt par nenozīmīgu, ir jāiestājas visiem tālāk minētajiem nosacījumiem:

| A. | nav ietekmēta neviena svarīga vai īpaša dzīvotnes funkcija vai paveids; dzīvotnes īpatnībām jāpaliek nemainītām; |
| --- | --- |

A.

nav ietekmēta neviena svarīga vai īpaša dzīvotnes funkcija vai paveids; dzīvotnes īpatnībām jāpaliek nemainītām;

| B. | “kvantitatīvs – absolūtais platības zudums” (noteikts katram dzīvotnes veidam un sugu dzīvotnēm) orientējošās vērtības nav pārsniegtas; |
| --- | --- |

B.

“kvantitatīvs – absolūtais platības zudums” (noteikts katram dzīvotnes veidam un sugu dzīvotnēm) orientējošās vērtības nav pārsniegtas;

| C. | “relatīvais platības zudums” 1 % apmērā no kopējās dzīvotnes platības attiecīgajā teritorijā nav pārsniegts; |
| --- | --- |

C.

“relatīvais platības zudums” 1 % apmērā no kopējās dzīvotnes platības attiecīgajā teritorijā nav pārsniegts;

| D. | kumulatīvā ietekme ar citiem projektiem nepārsniedz minētās robežvērtības (B un C); |
| --- | --- |

D.

kumulatīvā ietekme ar citiem projektiem nepārsniedz minētās robežvērtības (B un C);

| E. | kumulatīvā ietekme ar citiem ietekmes faktoriem arī nepārsniedz minētās vērtības. |
| --- | --- |

E.

kumulatīvā ietekme ar citiem ietekmes faktoriem arī nepārsniedz minētās vērtības.

C.   Dzīvotnes zuduma robežvērtību noteikšana

Nenozīmīgu zudumu orientējošās vērtības tika izstrādātas ar konkrētai dzīvotnei un sugām paredzētu pieeju, izmantojot kritēriju kopumu. Robežvērtības tika noteiktas, ņemot vērā dzīvotņu neaizsargātību, kas tika aprēķināta, pamatojoties uz trīs galvenajiem un četriem sekundārajiem kritērijiem.

Galvenie kritēriji, kas attiecas uz dzīvotņu veidiem:

| — | dzīvotnes minimālā ekoloģiskā dzīvotspējīgā platībā, |
| --- | --- |

—

dzīvotnes minimālā ekoloģiskā dzīvotspējīgā platībā,

| — | vidējā dzīvotnes platība Natura 2000 teritorijās, |
| --- | --- |

—

vidējā dzīvotnes platība Natura 2000 teritorijās,

| — | visa dzīvotnes platība Natura 2000 tīklā. |
| --- | --- |

—

visa dzīvotnes platība Natura 2000 tīklā.

Sekundārie kritēriji:

| — | dzīvotnes veida retums/biežums, |
| --- | --- |

—

dzīvotnes veida retums/biežums,

| — | prioritārās dzīvotnes stāvoklis, |
| --- | --- |

—

prioritārās dzīvotnes stāvoklis,

| — | dzīvotnes apdraudējums, |
| --- | --- |

—

dzīvotnes apdraudējums,

| — | atjaunošanās spēja. |
| --- | --- |

—

atjaunošanās spēja.

Tika noteiktas piecas sauszemes dzīvotņu neaizsargātības klases un divas jūras dzīvotņu neaizsargātības klases (sk. 1. tabulu), pamatojoties uz Natura 2000 tīkla valsts mēroga dzīvotņu krājuma izvērtējumu.

Pēc tam tika izveidota neaizsargātības klašu matrica ar 3 areāla relatīvā zuduma līmeņiem (I, II un III līmenis), kas atbilst relatīvajam zudumam 1 %, 0,5 % un 0,1 % apmērā. Katrai dzīvotņu klasei un katram relatīvā zuduma līmenim tika aprēķinātas pieļaujamā absolūtā platības zuduma robežvērtības (sk. 1. tabulu).

1. tabula

Dzīvotņu direktīvas 1. pielikumā noteikto aizsargājamo dzīvotņu pieļaujamo nebūtisko zudumu absolūto un relatīvo robežvērtību orientējošās vērtības (OV)

| Relatīva zuduma gadījumā: | Līmenis | Orientējošo vērtību klases
  (dzīvotnes absolūtā kvantitatīvā zuduma robežvērtības) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6a | 6b |
| Īpašā jūras klase |
| < 1  % | I. Pamata OV | 0  m2 | 25  m2 | 50  m2 | 100  m2 | 250  m2 | 500  m2 | 0,5  ha |
| < 0,5  % | II. Vidējā OV | 0  m2 | 125  m2 | 250  m2 | 500  m2 | 1 250  m2 | 2 500  m2 | 2,5  ha |
| < 0,1  % | III. Augšējā OV | 0  m2 | 250  m2 | 500  m2 | 1 000  m2 | 2 500  m2 | 5 000  m2 | 5  ha |

Relatīva zuduma gadījumā:

Līmenis

Orientējošo vērtību klases

(dzīvotnes absolūtā kvantitatīvā zuduma robežvērtības)

1

2

3

4

5

6a

6b

Īpašā jūras klase

< 1  %

I. Pamata OV

0  m2

25  m2

50  m2

100  m2

250  m2

500  m2

0,5  ha

< 0,5  %

II. Vidējā OV

0  m2

125  m2

250  m2

500  m2

1 250  m2

2 500  m2

2,5  ha

< 0,1  %

III. Augšējā OV

0  m2

250  m2

500  m2

1 000  m2

2 500  m2

5 000  m2

5  ha

Praksē tas nozīmē, ka 21 no 91 dzīvotnes veida, kādi sastopami Vācijā, nav pieļaujami nekādi zudumi, savukārt pārējās dzīvotnēs noteiktu zudumu varētu uzskatīt par nebūtisku, ja nav pārsniegtas katram dzīvotnes veidam noteiktās orientējošās vērtības.

Absolūtā platības zuduma sasaiste ar relatīvo zudumu nozīmē, ka lielāka dzīvotnes teritorija ļaus sasniegt lielāku absolūto zudumu, ja vien tas aptver mazāku skartās teritorijas daļu. Lai noteiktu robežvērtības, tika ņemta vērā dzīvotnes minimālā dzīvotspējīgā platība. Dzīvotnes zuduma orientējošās vērtības, kas noteiktas dažiem I pielikumā minētajiem dzīvotņu veidiem, kas sastopamas Vācijā, ir norādītas 2. tabulā.

2. tabula

Dzīvotnes zuduma orientējošās vērtības, kas noteiktas dažiem I pielikumā minētajiem dzīvotņu veidiem, kuri ir sastopami Vācijā

| Kods | Dzīvotnes veids | Dzīvotnes zuduma orientējošā vērtība
  (m2) |
| --- | --- | --- |
| klase | I līmenis | II līmenis | III līmenis |
| ja zudums

  ≤ 1 % | ja zudums

  ≤ 0,5 % | ja zudums

  ≤ 0,1 % |
| 9110 | Luzulo-Fagetum dižskābarža mežs | 5 | 250 | 1 250 | 2 500 |
| 9130 | Asperulo-Fagetum dižskābarža mežs | 5 | 250 | 1 250 | 2 500 |
| 9170 | Ozolu un skābaržu mežs | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 91E0* | Sanesu mežs | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 6510 | Zemieņu siena pļavas | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 4030 | Eiropas sausie virsāji | 3 | 50 | 250 | 500 |
| 6430 | Hydrophilus garstiebru apmales lakstaugu sabiedrības | 3 | 50 | 250 | 500 |
| 6120* | Sausas smilšu augsnes kaļķainās pļavas | 2 | 25 | 125 | 250 |
| 7110* | Aktīvie augstie purvi | 1 | 0 | 0 | 0 |
| 7220* | Pārakmeņojušās atradnes ar tufa audzēm | 1 | 0 | 0 | 0 |

Kods

Dzīvotnes veids

Dzīvotnes zuduma orientējošā vērtība

(m2)

klase

I līmenis

II līmenis

III līmenis

ja zudums

≤ 1 %

ja zudums

≤ 0,5 %

ja zudums

≤ 0,1 %

9110

Luzulo-Fagetum dižskābarža mežs

5

250

1 250

2 500

9130

Asperulo-Fagetum dižskābarža mežs

5

250

1 250

2 500

9170

Ozolu un skābaržu mežs

4

100

500

1 000

91E0*

Sanesu mežs

4

100

500

1 000

6510

Zemieņu siena pļavas

4

100

500

1 000

4030

Eiropas sausie virsāji

3

50

250

500

6430

Hydrophilus garstiebru apmales lakstaugu sabiedrības

3

50

250

500

6120*

Sausas smilšu augsnes kaļķainās pļavas

2

25

125

250

7110*

Aktīvie augstie purvi

1

0

0

0

7220*

Pārakmeņojušās atradnes ar tufa audzēm

1

0

0

0

C.   Dzīvnieku sugu dzīvotņu zudumu robežvērtības

Aizsargājamo sugu dzīvotņu pieļaujamo zudumu izmaiņas galvenokārt bija atkarīgas no sugu dzīvotņu tipiskā lieluma un literatūras pārskata, ņemot vērā dzīves areālus, teritoriju platību un īpatņu mobilitāti, kā arī populāciju dzīves areālus. Sugas tika sagrupētas astoņās vidējo dzīves areālu klasēs (saskaņā ar Bink, 1992) šādi: < 1 ha, 4 ha, 16 ha, 64 ha, 260 ha, 10 km2, 40 km2, 160 km2.

Pēc tam nozīmīguma līmeņu “orientējošās vērtības” tika noteiktas kā 1/100 vai 1/1 000 no klases vērtības atkarībā no tā, vai konkrētā klase tika izvēlēta attiecīgi īpatņiem vai populācijām. Orientējošajās vērtībās tika ņemta vērā arī relatīvo un absolūto zudumu līmeņu kombinācija.

Turklāt, lai noteiktu, kurām dzīvotņu daļām var izmantot orientējošās vērtības, jāņem vērā sugu īpašais dzīvotnes izmantojums. Ļoti apdraudētām sugām orientējošās vērtības nav norādītas, proti, ir pieņemts, ka būtiskas ietekmes robežvērtība ir lielāka par nulli.

No 53 sugām, kas minētas II pielikumā, 16 sugām nav noteiktas robežvērtības, tāpat tādu nav 20 no 98 sugām, kas minētas Putnu direktīvā. Citiem vārdiem sakot, visdrīzāk nekāds zudums netiks uzskatīts par pieņemamu. Visi minētie secinājumi/rādītāji/robežvērtības ir vienīgi orientējošas. Tas nozīmē, ka katram attiecīgajam novērtējumam aizvien ir nepieciešama sava pieeja katrā atsevišķā gadījumā.

D.   Standartu priekšrocības

Šīs vadlīnijas kopš to izdošanas ir sekmīgi izturējušas apstrīdēšanu Vācijas tiesās un pašlaik tiek piemērotas visā valstī. Pamatojoties uz vairāk nekā desmit gadu pieredzi, var noteikt vairākas šīs pieejas priekšrocības:

| — | lielāka pārredzamība un objektivitāte, skaidra novērtēšanas sistēma būtiskas negatīvas ietekmes uz integritāti novērtēšanai, |
| --- | --- |

—

lielāka pārredzamība un objektivitāte, skaidra novērtēšanas sistēma būtiskas negatīvas ietekmes uz integritāti novērtēšanai,

| — | pienācīga novērtējuma noteikumi ir skaidri visiem (pieteikuma iesniedzējam, konsultantiem, kompetentajai iestādei, dabas aizsardzības iestādei, tiesnešiem/tiesām un sabiedrībai), |
| --- | --- |

—

pienācīga novērtējuma noteikumi ir skaidri visiem (pieteikuma iesniedzējam, konsultantiem, kompetentajai iestādei, dabas aizsardzības iestādei, tiesnešiem/tiesām un sabiedrībai),

| — | standarti garantē novērtējumu kvalitāti, |
| --- | --- |

—

standarti garantē novērtējumu kvalitāti,

| — | šī pieeja varētu būt noderīga arī attiecībā uz citu ietekmi (pakāpeniskiem zudumiem), |
| --- | --- |

—

šī pieeja varētu būt noderīga arī attiecībā uz citu ietekmi (pakāpeniskiem zudumiem),

| — | nodrošina lielāku tiesisko un plānošanas noteiktību. |
| --- | --- |

—

nodrošina lielāku tiesisko un plānošanas noteiktību.

Plašāku informāciju par izstrādi vai praktisku piemērošanu un izmantošanu judikatūrā skatīt:

| | Lambrecht H., Trautner J. (2007): Fachinformationssystem und Fachkonventionen zurBestimmung der Erheblichkeit im Rahmen der FFH-VP – Endbericht zum Teil Fachkonventionen, Schlussstand Juni 2007. (Ekspertu informācijas sistēma un noteikumi attiecībā uz nozīmīguma novērtējumu saistībā ar pienācīgu novērtējumu. Galīgā ziņojuma daļa “Ekspertu noteikumi”, galīgā versija, 2007. gada jūnijs. Vācu valodā.) https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/ffh-vertraeglichkeitspruefung.html |
| --- | --- |

Lambrecht H., Trautner J. (2007): Fachinformationssystem und Fachkonventionen zurBestimmung der Erheblichkeit im Rahmen der FFH-VP – Endbericht zum Teil Fachkonventionen, Schlussstand Juni 2007. (Ekspertu informācijas sistēma un noteikumi attiecībā uz nozīmīguma novērtējumu saistībā ar pienācīgu novērtējumu. Galīgā ziņojuma daļa “Ekspertu noteikumi”, galīgā versija, 2007. gada jūnijs. Vācu valodā.) https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/ffh-vertraeglichkeitspruefung.html

| | Bernotat, D. (2013): Appropriate Assessment: Standards of significance for more planning certainty (Pienācīgs novērtējums. Nozīmīguma standarti lielākai plānošanas noteiktībai). Prezentācija par Jaspers semināru par dabas aizsardzību, Brisele, 10.04.2013. http://www.jaspersnetwork.org/download/attachments/13205585/Appropriate%20assessment%20standards%20-%20Germany.pdf?version=1&modificationDate=1400316957000&api=v2. |
| --- | --- |

Bernotat, D. (2013): Appropriate Assessment: Standards of significance for more planning certainty (Pienācīgs novērtējums. Nozīmīguma standarti lielākai plānošanas noteiktībai). Prezentācija par Jaspers semināru par dabas aizsardzību, Brisele, 10.04.2013. http://www.jaspersnetwork.org/download/attachments/13205585/Appropriate%20assessment%20standards%20-%20Germany.pdf?version=1&modificationDate=1400316957000&api=v2.

| Vācija. Savvaļas dzīvnieku mirstības novērtēšanas kritēriji projektu un darbību kontekstā |
| --- |

Vācija. Savvaļas dzīvnieku mirstības novērtēšanas kritēriji projektu un darbību kontekstā

Vācijā laikposmā no 2008. līdz 2016. gadam tika izstrādāta antropogēnās mirstības nozīmīguma klasifikācijas sistēma sugu līmenī. Šajā sistēmā ņemti vērā parametri, kas saistīti ar populācijas bioloģiju un dabas aizsardzības statusu.

Pirmkārt, tika izstrādāts populācijas bioloģijas jutīguma indekss (PSI), pamatojoties uz tādiem parametriem kā mirstības līmenis, ilgmūžība, pirmās vairošanās vecums, vairošanās spēja, valsts populācijas izmērs un populācijas tendence. Lielākajai daļai parametru izmērītās vērtības tika pārvērstas vērtēšanas sistēmā, kas ataino neaizsargātību pret antropogēno mirstību – no augstas neaizsargātības (1 punkts) līdz zemai neaizsargātībai (9 punkti).

Tika izveidots arī aizsardzības vērtības indekss (NWI). Šajā indeksā tiek ņemti vērā tādi parametri kā “statuss valsts sarkanajā sarakstā”, “skaitliskais daudzums Vācijā”, “populācijas stāvoklis” (saskaņā ar Natura 2000 sistēmu) un “valsts atbildība par sugām”.

Lai atvieglotu konkrētu sugu novērtējumus, abi indeksi (PSI un NWI) tika apvienoti matricā un tika iegūts jutīguma pret mirstību indekss (MGI). Šis indekss atvieglo īpatņa zuduma ietekmes uz visu populāciju novērtējumu. Tas ļauj noteikt, kurās sugās (atkarībā no tā, cik retas, apdraudētas un jutīgas tās ir) tikai dažu īpatņu zudums ir uzskatāms par nozīmīgu novērtējumu kontekstā. MGI ļauj noteikt arī tās skaitliski bagātās sugas, kurās nav sīkāk jāapsver mirstības riski, kas saistīti ar projektu, vismaz tad, ja runa ir vienīgi par dažiem īpatņiem.

Papildus indeksiem iestādes izstrādāja arī instrukcijas par MGI piemērošanu plānošanas un ietekmes novērtējumā. Plānošanas un atļauju izsniegšanas procesā jāņem vērā sadursmju vai mirstības riski katrā konkrētā projektā. Piemēram, vēja turbīnu, elektropārvades līniju (sadursmes un elektrotraumas) un satiksmes maršrutu (autoceļu un dzelzceļu) izraisīts putnu mirstības risks atšķiras ne tikai atkarībā no sugas, bet var būt atkarīgs arī no projekta veida. Tas pats attiecas uz sikspārņiem.

Tāpēc otrajā posmā katras sugas mirstības risks, kas saistīts ar konkrētiem projektu veidiem, tika sadalīts četrās klasēs putnu gadījumā (sadursmes pie elektropārvades līnijām, elektrotraumas pie vidēja sprieguma mastiem, sadursmes ar automašīnām un vēja turbīnām) un divās klasēs sikspārņu gadījumā (sadursmes ar automašīnām un vēja turbīnām). Šā izvērtējuma pamatā ir plašs literatūras pārskats par nogalināto dzīvnieku skaitu katrā projekta veidā Vācijā un Eiropā, kā arī zināšanas par sugu bioloģiju un uzvedību (piemēram, mobilitāte, dzīves areāla platība, lidojuma augstums, uzvedība lidojuma laikā, manevrēšanas spēja, pārvietošanās ātrums, ķermeņa lielums, spārnu laidums vai redzamība), publicētās ekspertu aplēses (tostarp publicētās valsts un starptautiskās pamatnostādnes) un pašu aplēses. Interpretējot upuru statistiku dažādos projektos, tika ņemts vērā arī attiecīgo sugu skaitliskais daudzums.

Pēc tam mirstības risks, kas saistīts ar konkrētiem projektu veidiem, tika apvienots ar vispārīgo jutīgumu pret mirstību (MGI) jutīguma pret mirstību indeksā, kas saistīts ar konkrētiem projektu veidiem (vMGI).

Lai to vēl labāk ilustrētu, augsts risks sadurties ar elektropārvades līnijām, vēja turbīnām vai autoceļiem automātiski nenozīmē, ka būtiski paaugstinās mirstības risks (sensu aizsardzības tiesību akti) sugās, kuru dabiskā mirstība ir 50–60 %. Radikālāki piemēri ir kukaiņi (piemēram, daudzi tauriņi un spāres), kuru sadursmju risks uz ceļiem ir augsts, bet no kuriem katru gadu jebkurā gadījumā dabiski bojā iet 100 % iedomātu indivīdu. Šie dzīvnieki ir pielāgoti lieliem zudumiem visā autekoloģijā (augsta dabiskā mirstība, zema ilgmūžība, liels vairošanās ātrums, liela populācija). Tādējādi sugām, kas nav ilgdzīvojošas, noteikti antropogēni mirstības riski, ko rada infrastruktūra, ir daudz nenozīmīgāki nekā ilgdzīvojošām sugām ar zemu dabisko mirstību un lēnu vairošanos (k-stratēģi). Izmantojot MGI metodi, šie autekoloģiskie aspekti un atšķirības tiek ņemtas vērā, izvērtējot mirstības riskus, kas attiecas uz konkrētu projektu.

Visbeidzot, katrs atsevišķs gadījums ir jāvērtē, ņemot vērā projekta iespējamo ietekmi uz skarto sugu īpatņu skaitu. Šim nolūkam tiek piemērots “kopumam raksturīgs risks” (KSR). Šā riska izvērtējuma pamatā ir uz konkrētu jomu attiecināma informācija un projekta parametri.

Kopumā jutīguma pret mirstību indekss (MGI) nevar aizstāt mirstības novērtējumu katrā atsevišķā gadījumā. Tā vietā diferencētās klasifikācijas palīdz objektīvi novērtēt mirstības riskus, piemēram, saistībā ar Ietekmes mazināšanas regulu (saskaņā ar Vācijas Federālo dabas aizsardzības likumu) vai Dzīvotņu direktīvas 6. pantu (pienācīgs novērtējums) un 12. pantu (sugu aizsardzība) vai Direktīvas par atbildību vides jomā noteikumiem. Metodes mērķis ir nodrošināt standartizētu veidu, kā novērtēt sugu mirstības ietekmi un tādējādi palielināt ietekmes novērtējumu objektivitāti un pārredzamību.

Bernotat, D. & Dierschke, V. (2016): Übergeordnete Kriterien zur Bewertung der Mortalität wildlebender Tiere im Rahmen von Projekten und Eingriffen. 3. Fassung – Stand20.9.2016. – Leipzig (Bundesamt für Naturschutz), 460 S. https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/besonderer-artenschutz/toetungsverbot.html

| Itālija. Valsts pamatnostādnes novērtējumiem saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punktu |
| --- |
| Itālija nesen publicēja valsts pamatnostādnes, kurās saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punktu ir izklāstītas izvērtēšanas, pienācīga novērtējuma un atkāpju īstenošanas procedūras.
  Dokumentu sagatavoja darba grupa, kurā piedalījās ietekmes novērtēšanas jomā kompetenti valsts un reģionālo iestāžu un valsts pārvaldes pārstāvji. Tajās ņemti vērā piemērotības pārbaudes laikā saņemtie ieteikumi un Komisijas atjauninātie norādījumi par 6. pantu.
  Pamatnostādņu mērķis ir valsts līmenī saskaņot 6. panta 3. un 4. punkta īstenošanu. Tās veicina nevis tikai plānu un projektu, bet gan plānu, programmu, projektu, intervences pasākumu un darbību (P/P/P/I/A) iekļaušanu procedūrā. Ir paredzēts “izvērtēšanas formāts”, lai šajā posmā nodrošinātu vienotu pieeju un standarta izvērtēšanas kritēriju izmantošanu valsts līmenī. Ir sagatavots arī “attīstītāja formāts” attiecīgās informācijas sniegšanai par P/P/P/I/A. Attiecībā uz pienācīgu novērtējumu pamatnostādnēs ir iekļautas sīki izstrādātas specifikācijas par saturu un informāciju, kas jāņem vērā, jo īpaši par noteikumiem un elementiem, kas vajadzīgi ietekmes uz Natura 2000 teritorijām nozīmīguma izpētei un kvalitatīvai un kvantitatīvai analīzei.
  Attiecībā uz atkāpi saskaņā ar 6. panta 4. punktu pamatnostādnēs īpašā nodaļā ir aplūkota alternatīvu risinājumu izvērtēšana. Pamatnostādnēs uzsvērts, ka šis izvērtējums aizvien ir formāls, un jebkurā gadījumā tas ir priekšnoteikums 6. panta 4. punktā paredzētajai atbrīvojuma procedūrai, lai gan tiek uzskatīts, ka pienācīgā novērtējumā tam vajadzētu arī sniegt iespēju īstenot priekšlikumus, izmantojot risinājumus ar mazāku ietekmi uz vidi.
  Pamatnostādnēs izklāstīti arī kritēriji, lai pārbaudītu sevišķi svarīgu sabiedrības interešu (SSSI) ievērošanu, metodes atbilstošu kompensācijas pasākumu noteikšanai un īstenošanai, kā arī skaidrojumi par to pārbaudi un paziņošanu Eiropas Komisijai, aizpildot attiecīgu veidlapu. Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem ir ierosinātas šādas minimālās kompensācijas attiecības: 2: 1 prioritāro dzīvotņu un/vai Kopienas nozīmes sugu gadījumā (derīga arī prioritāro sugu dzīvotnēm); 1,5: 1 dzīvotņu un/vai Kopienas nozīmes sugu gadījumā (derīga arī sugu dzīvotnēm); 1: 1 papildu dzīvotņu, sugu vai sugu dzīvotņu gadījumā.
  https://www.gazzettaufficiale.it/eli/gu/2019/12/28/303/sg/pdf |

Itālija. Valsts pamatnostādnes novērtējumiem saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punktu

Itālija nesen publicēja valsts pamatnostādnes, kurās saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punktu ir izklāstītas izvērtēšanas, pienācīga novērtējuma un atkāpju īstenošanas procedūras.

Dokumentu sagatavoja darba grupa, kurā piedalījās ietekmes novērtēšanas jomā kompetenti valsts un reģionālo iestāžu un valsts pārvaldes pārstāvji. Tajās ņemti vērā piemērotības pārbaudes laikā saņemtie ieteikumi un Komisijas atjauninātie norādījumi par 6. pantu.

Pamatnostādņu mērķis ir valsts līmenī saskaņot 6. panta 3. un 4. punkta īstenošanu. Tās veicina nevis tikai plānu un projektu, bet gan plānu, programmu, projektu, intervences pasākumu un darbību (P/P/P/I/A) iekļaušanu procedūrā. Ir paredzēts “izvērtēšanas formāts”, lai šajā posmā nodrošinātu vienotu pieeju un standarta izvērtēšanas kritēriju izmantošanu valsts līmenī. Ir sagatavots arī “attīstītāja formāts” attiecīgās informācijas sniegšanai par P/P/P/I/A. Attiecībā uz pienācīgu novērtējumu pamatnostādnēs ir iekļautas sīki izstrādātas specifikācijas par saturu un informāciju, kas jāņem vērā, jo īpaši par noteikumiem un elementiem, kas vajadzīgi ietekmes uz Natura 2000 teritorijām nozīmīguma izpētei un kvalitatīvai un kvantitatīvai analīzei.

Attiecībā uz atkāpi saskaņā ar 6. panta 4. punktu pamatnostādnēs īpašā nodaļā ir aplūkota alternatīvu risinājumu izvērtēšana. Pamatnostādnēs uzsvērts, ka šis izvērtējums aizvien ir formāls, un jebkurā gadījumā tas ir priekšnoteikums 6. panta 4. punktā paredzētajai atbrīvojuma procedūrai, lai gan tiek uzskatīts, ka pienācīgā novērtējumā tam vajadzētu arī sniegt iespēju īstenot priekšlikumus, izmantojot risinājumus ar mazāku ietekmi uz vidi.

Pamatnostādnēs izklāstīti arī kritēriji, lai pārbaudītu sevišķi svarīgu sabiedrības interešu (SSSI) ievērošanu, metodes atbilstošu kompensācijas pasākumu noteikšanai un īstenošanai, kā arī skaidrojumi par to pārbaudi un paziņošanu Eiropas Komisijai, aizpildot attiecīgu veidlapu. Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem ir ierosinātas šādas minimālās kompensācijas attiecības: 2: 1 prioritāro dzīvotņu un/vai Kopienas nozīmes sugu gadījumā (derīga arī prioritāro sugu dzīvotnēm); 1,5: 1 dzīvotņu un/vai Kopienas nozīmes sugu gadījumā (derīga arī sugu dzīvotnēm); 1: 1 papildu dzīvotņu, sugu vai sugu dzīvotņu gadījumā.

https://www.gazzettaufficiale.it/eli/gu/2019/12/28/303/sg/pdf

IETEKMES UZ NATURA 2000 TERITORIJU NOZĪMĪGUMA NOVĒRTĒJUMS

(ITĀLIJAS VALSTS PAMATNOSTĀDNĒS IEKĻAUTĀ IZVĒRTĒŠANAS FORMĀTA DAĻA)

| 1. | KOPIENAS NOZĪMES DZĪVOTNES |
| --- | --- |

1.

Kopienas nozīmes dzīvotnes (I HD pielikums), uz ko attiecas priekšlikums:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Iespējams Kopienas nozīmes dzīvotņu zudums:

| — | Dzīvotnes kods: ... |
| --- | --- |

—

Dzīvotnes kods: ...

| — | norādīt katrai attiecīgajai dzīvotnei |
| --- | --- |

—

norādīt katrai attiecīgajai dzīvotnei

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

| ☐ | Jā






  ☐ | Pastāvīgi |
| --- | --- | --- |

☐

Jā

☐

Pastāvīgi

| ☐ | Īslaicīgi |
| --- | --- |

☐

Īslaicīgi

Iespējama Kopienas nozīmes dzīvotņu sadrumstalotība:

| — | Dzīvotnes kods: .... |
| --- | --- |

—

Dzīvotnes kods: ....

| — | norādīt katrai attiecīgajai dzīvotnei |
| --- | --- |

—

norādīt katrai attiecīgajai dzīvotnei

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

| ☐ | Jā






  ☐ | Pastāvīgi |
| --- | --- | --- |

☐

Jā

☐

Pastāvīgi

| ☐ | Īslaicīgi |
| --- | --- |

☐

Īslaicīgi

| 2. | KOPIENAS NOZĪMES SUGAS UN SUGU DZĪVOTNES |
| --- | --- |

2.

Kopienas nozīmes sugas (II HD pielikums BD 4. pants), uz ko attiecas priekšlikums:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Iespējami Kopienas nozīmes dzīvotņu traucējumi:

| — | Sugas: ... |
| --- | --- |

—

Sugas: ...

| — | norādīt katrai attiecīgajai sugai |
| --- | --- |

—

norādīt katrai attiecīgajai sugai

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

| ☐ | Jā






  ☐ | Pastāvīgi |
| --- | --- | --- |

☐

Jā

☐

Pastāvīgi

| ☐ | Īslaicīgi |
| --- | --- |

☐

Īslaicīgi

Iespējams tiešs/netiešs Kopienas nozīmes sugu zudums
  (norādīt katrai attiecīgajai sugai):

| — | Sugas: ... |
| --- | --- |

—

Sugas: ...

| — | Īpatņu, pāru, ... skaits no DSV |
| --- | --- |

—

Īpatņu, pāru, ... skaits no DSV

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

Aplēstais zudums (īpatņu, pāru ... skaits)

Iespējams sugu dzīvotņu zudums/sadrumstalotība:

| — | Sugas: ... |
| --- | --- |

—

Sugas: ...

| — | Sugu dzīvotnes veids: |
| --- | --- |

—

Sugu dzīvotnes veids:

...

(norādīt katrai attiecīgajai sugu dzīvotnei)

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

| ☐ | Jā






  ☐ | Pastāvīgi |
| --- | --- | --- |

☐

Jā

☐

Pastāvīgi

| ☐ | Īslaicīgi |
| --- | --- |

☐

Īslaicīgi

| 3. | KUMULATĪVĀS IETEKMES NOVĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

3.

Vai citi P/P/I/A var izraisīt būtisku kumulatīvu un/vai sinerģisku ietekmi uz Natura 2000 teritoriju, ko aplūko kopā ar attiecīgo priekšlikumu?

☐ Jā ☐ Nē

Ja “jā”, norādiet, kuri citi P/P/I/A, un aprakstiet, kā tie būtiski ietekmēs teritoriju, kā arī izskatāmo priekšlikumu:

...

| 4. | NETIEŠĀS IETEKMES IZVĒRTĒŠANA |
| --- | --- |

4.

Vai priekšlikums var netieši ietekmēt Natura 2000 teritoriju?

☐ Jā ☐ Nē

Ja “jā”, norādiet, kādā veidā:

...

| 5. | NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

5.

Vai P/P/P/I/A var izraisīt tiešu, netiešu un/vai kumulatīvu, pat iespējamu, ietekmi uz kopienas nozīmes dzīvotnēm?

☐ Jā ☐ Nē

Ja “jā”, kādēļ:

...

...

Vai P/P/P/I/A var izraisīt tiešu, netiešu un/vai kumulatīvu, pat iespējamu, ietekmi uz kopienas nozīmes sugām?

☐ Jā ☐ Nē

Ja “jā”, kādēļ:

...

...

Vai P/P/P/I/A
  var izraisīt tiešu, netiešu un/vai kumulatīvu, pat iespējamu, ietekmi uz Natura 2000 teritorijas(-u) viengabalainību?

☐ Jā ☐ Nē

Ja “jā”, kādēļ:

...

...

...

| 6. | IZVĒRTĒŠANAS SECINĀJUMS |
| --- | --- |

6.

Secinājumi un pamatojums (argumentēts atzinums)

...

...

...

...

| 7. | IZVĒRTĒŠANAS REZULTĀTS |
| --- | --- |

7.

☐

Pozitīvs: pienācīgs novērtējums nav nepieciešams

☐

Negatīvs: pienācīgs novērtējums ir nepieciešams

Avots: Pamatnostādnes par ietekmes uz Natura 2000 teritorijām izvērtēšanu (Itālija). Linee guida nazionali per la valutazione di incidenza (VInCA). Direttiva 92/43/CEE "Habitat" art. 6, paragrafi 3 e 4. Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, 2019.

1.3.   Īrijas valsts elektroenerģijas programmas pienācīgs novērtējums – kumulatīvās ietekmes novērtējums

Grid25 īstenošanas programma (ĪP) ir plāns elektrotīkla attīstībai Īrijā līdz 2025. gadam. Tās mērķis ir nodrošināt ilgtermiņā ilgtspējīgu un uzticamu piegādi no atjaunojamiem un tradicionāliem avotiem pilsētām, mazpilsētām, ciematiem, mājām un citiem galvenajiem tirgiem, kur nepieciešama jauda.

ĪP galvenie noteikumi līdz 2025. gadam ir šādi:

| — | esošā tīkla modernizēšana 2 530 km garumā un |
| --- | --- |

—

esošā tīkla modernizēšana 2 530 km garumā un

| — | jaunas infrastruktūras izbūve 828 km garumā. |
| --- | --- |

—

jaunas infrastruktūras izbūve 828 km garumā.

Grid25 ĪP kā augsta līmeņa stratēģija sniedz norādes par infrastruktūras prasību veidiem, kas nākotnē varētu rasties, ņemot vērā valdības politiku atjaunojamās enerģijas jomā un prognozēto pieprasījuma pieaugumu, taču tajā nav precīzi noteikts tādas infrastruktūras atrašanās vieta kā elektrostacijas vai transformatori, vai pārvades līniju maršruti. Tā vietā tajā sniegts orientējošs pārskats par piedāvāto vispārējo pieeju tīkla turpmākai attīstībai.

Programmā ir veikts pienācīgs novērtējums saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punktu. Tā kā ĪP attiecas uz visu Īrijas Republiku un tai var būt sinerģiska ietekme ārpus Īrijas, izvērtēšana tika veikta visās Natura 2000 teritorijās republikā un Ziemeļīrijā.

Tika veikta iepriekšēja to ietekmes veidu pārbaude, kas var rasties ĪP dēļ. Ietekmes veids ir atkarīgs no uzbūvētās infrastruktūras veida, tostarp:

| — | teritorijā esoša infrastruktūra, piemēram, elektroenerģijas ražošanas stacijas, transformatori u. c., |
| --- | --- |

—

teritorijā esoša infrastruktūra, piemēram, elektroenerģijas ražošanas stacijas, transformatori u. c.,

| — | lineāra infrastruktūra, piemēram, gaisvadu elektropārvades līnijas, pazemes kabeļi. |
| --- | --- |

—

lineāra infrastruktūra, piemēram, gaisvadu elektropārvades līnijas, pazemes kabeļi.

Ietekme, kas varētu rasties, īstenojot ĪP, tika iedalīta vairākās kategorijās:

| — | dzīvotnes teritorijas zudums/samazināšanās, |
| --- | --- |

—

dzīvotnes teritorijas zudums/samazināšanās,

| — | galveno sugu traucējumi, |
| --- | --- |

—

galveno sugu traucējumi,

| — | dzīvotnes veida vai sugu dzīvotnes sadrumstalošanās, |
| --- | --- |

—

dzīvotnes veida vai sugu dzīvotnes sadrumstalošanās,

| — | sugu blīvuma samazināšanās, |
| --- | --- |

—

sugu blīvuma samazināšanās,

| — | izmaiņas galvenajos aizsardzības vērtības rādītājos, piemēram, ūdens kvalitātes un daudzuma samazināšanās. |
| --- | --- |

—

izmaiņas galvenajos aizsardzības vērtības rādītājos, piemēram, ūdens kvalitātes un daudzuma samazināšanās.

ĪP būtības dēļ ietekme tika izklāstīta vispārīgi, taču tā tika īpaši noteikta katrai teritorijai, kurā tika veikta izvērtēšana. Izvērtēšanas procesā tika noteiktas aptuveni 340 ĪADT un 97 ĪAT, kuras varētu tieši vai netieši ietekmēt ĪP ierosinātā infrastruktūras attīstība. Pārrobežu starpsavienojumi var ietekmēt vēl 18 ĪADT un 2 ĪAT Ziemeļīrijā.

Pēc tam pienācīgā novērtējumā tika ņemta vērā iespējamā nelabvēlīgā ietekme, kas radusies, piemērojot ĪP, atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem, programmām un/vai projektiem. Kumulatīvās ietekmes novērtējums vispirms tika veikts, lai pārliecinātos, ka tā ir pienācīgi ņemta vērā, novērtējot ĪP iespējamo būtisko ietekmi.

Kumulatīvās ietekmes novērtēšana

Novērtējumā tika noteikti galvenie plāni, politikas virzieni un programmas (valsts, reģiona un apgabala līmenī), kas varētu veicināt izmaiņas, kuras izraisītu ietekmi, kas varētu apvienoties vai mijiedarboties ar Grid25 ĪP. Šai analīzei bija nepieciešamas zināšanas par visu izskatāmo plānu/norišu iespējamo ietekmi, un, neraugoties uz to, ka informācija par dažu plānu iespējamo ietekmi, bija ierobežota, ar to varēja noteikt mijiedarbību, kas dažos plānos rada kumulatīvu ietekmi. Daži piemēri ir norādīti nākamajā tabulā.

| Politika, plāns, programma vai projekti | Mijiedarbība, kas izraisa kumulatīvu ietekmi |
| --- | --- |
| Valsts (piemērs) |
| Programma Transport 21 | Iespējama kombinēta ietekme var rasties, ja jauni vai modernizēti transporta koridori tiek būvēti atbilstoši jaunai vai modernizētai elektropārvades infrastruktūrai. Ietekme var ietvert:






  — | dzīvotnes zudumu un traucējumus. Tas var ietekmēt visas noteiktās sauszemes teritorijas atkarībā no infrastruktūras un elektropārvades līniju atrašanās vietas / maršruta, |

Politika, plāns, programma vai projekti

Mijiedarbība, kas izraisa kumulatīvu ietekmi

Valsts (piemērs)

Programma Transport 21

Iespējama kombinēta ietekme var rasties, ja jauni vai modernizēti transporta koridori tiek būvēti atbilstoši jaunai vai modernizētai elektropārvades infrastruktūrai. Ietekme var ietvert:

—

dzīvotnes zudumu un traucējumus. Tas var ietekmēt visas noteiktās sauszemes teritorijas atkarībā no infrastruktūras un elektropārvades līniju atrašanās vietas / maršruta,

| — | vietējās hidroloģijas izmaiņas un ietekme uz blakus esošajām dzīvotnēm. Visticamāk, tiks ietekmētas no gruntsūdeņiem atkarīgas dzīvotnes, piemēram, dumbrāji, kūdrāji un purvi, |
| --- | --- |

—

vietējās hidroloģijas izmaiņas un ietekme uz blakus esošajām dzīvotnēm. Visticamāk, tiks ietekmētas no gruntsūdeņiem atkarīgas dzīvotnes, piemēram, dumbrāji, kūdrāji un purvi,

| — | piesārņojums nogulšņu dēļ un ar to saistītā hidroloģiskā ietekme, kad tiek ietekmētas no virszemes ūdens atkarīgās sugas un dzīvotnes. Tas var ietekmēt lašus, nēģus, baltspīļu vēžus un saldūdens pērļu gliemenes, |
| --- | --- |

—

piesārņojums nogulšņu dēļ un ar to saistītā hidroloģiskā ietekme, kad tiek ietekmētas no virszemes ūdens atkarīgās sugas un dzīvotnes. Tas var ietekmēt lašus, nēģus, baltspīļu vēžus un saldūdens pērļu gliemenes,

| — | virszemes un gruntsūdeņu piesārņošana ar piesārņotājiem (piemēram, degvielu, smērvielām, betonu) būvniecības laikā. Tas var ietekmēt lašus, nēģus, baltspīļu vēžus un saldūdens pērļu gliemenes, |
| --- | --- |

—

virszemes un gruntsūdeņu piesārņošana ar piesārņotājiem (piemēram, degvielu, smērvielām, betonu) būvniecības laikā. Tas var ietekmēt lašus, nēģus, baltspīļu vēžus un saldūdens pērļu gliemenes,

| — | sugu traucējumi būvniecības un uzturēšanas laikā. Var tikt ietekmētas tādas sugas kā ligzdojošie un pārziemojošie putni krasta un saldūdens ĪAT; ūdri un jūras putni, ja ietekme notiek blakus ūdenstecēm vai tās šķērsojot; sikspārņi, ja ietekme skar mežus, dzīvžogus vai ligzdošanas vietas, |
| --- | --- |

—

sugu traucējumi būvniecības un uzturēšanas laikā. Var tikt ietekmētas tādas sugas kā ligzdojošie un pārziemojošie putni krasta un saldūdens ĪAT; ūdri un jūras putni, ja ietekme notiek blakus ūdenstecēm vai tās šķērsojot; sikspārņi, ja ietekme skar mežus, dzīvžogus vai ligzdošanas vietas,

| — | sadursmes ar putniem risks, ja gaisvadu elektropārvades līnijas ir uzstādītas netālu no ĪAT vai pāri putnu lidošanas ceļiem. |
| --- | --- |

—

sadursmes ar putniem risks, ja gaisvadu elektropārvades līnijas ir uzstādītas netālu no ĪAT vai pāri putnu lidošanas ceļiem.

Reģions (piemērs)

Reģionu atkritumu apsaimniekošanas plāni

Iespējama kombinēta ietekme var rasties, ja jauna atkritumu infrastruktūra un jauna elektropārvades infrastruktūra parādās kopā noteiktā teritorijā vai tās tuvumā.

Iespējamā būtiskā ietekme ir tāda, kā izklāstīts iepriekš.

Apgabals (piemērs)

Apgabalu

un pilsētu attīstības plāni

Iespējama kombinēta ietekme var rasties, ja ir jānodrošina jauna infrastruktūra, īstenojot apgabalu un pilsētu attīstības plānus. Saistītās elektropārvades infrastruktūras nodrošināšana var izraisīt iespējamu būtisku ietekmi, kā izklāstīts iepriekš.

Projekti

Ārzonas enerģijas ražošanas projekti

Kombinēta ietekme var rasties, saskaroties atkrastes un piekrastes infrastruktūrai. Ietekme, kas varētu rasties, ir šāda:

| — | dzīvotnes zudums un traucējumi. Tas var ietekmēt visas noteiktās sauszemes teritorijas atkarībā no infrastruktūras un elektropārvades līniju atrašanās vietas / maršruta; Dzīvotņu zudums var notikt arī piekrastes un krasta zonās. Dzīvotņu zudums būs lielāks vietās, kur uzstādīti pazemes kabeļi, |
| --- | --- |

—

dzīvotnes zudums un traucējumi. Tas var ietekmēt visas noteiktās sauszemes teritorijas atkarībā no infrastruktūras un elektropārvades līniju atrašanās vietas / maršruta; Dzīvotņu zudums var notikt arī piekrastes un krasta zonās. Dzīvotņu zudums būs lielāks vietās, kur uzstādīti pazemes kabeļi,

| — | piesārņojums nogulšņu dēļ un ar to saistītā hidroloģiskā ietekme, kad tiek ietekmētas no virszemes ūdens atkarīgās sugas un dzīvotnes. Tas var ietekmēt lašus, nēģus, baltspīļu vēžus un saldūdens pērļu gliemenes, |
| --- | --- |

—

piesārņojums nogulšņu dēļ un ar to saistītā hidroloģiskā ietekme, kad tiek ietekmētas no virszemes ūdens atkarīgās sugas un dzīvotnes. Tas var ietekmēt lašus, nēģus, baltspīļu vēžus un saldūdens pērļu gliemenes,

| — | virszemes un gruntsūdeņu piesārņošana ar piesārņotājiem (piemēram, degvielu, smērvielām, betonu) būvniecības laikā. Tas var ietekmēt lašus, nēģus, baltspīļu vēžus un saldūdens pērļu gliemenes, |
| --- | --- |

—

virszemes un gruntsūdeņu piesārņošana ar piesārņotājiem (piemēram, degvielu, smērvielām, betonu) būvniecības laikā. Tas var ietekmēt lašus, nēģus, baltspīļu vēžus un saldūdens pērļu gliemenes,

| — | sugu traucējumi būvniecības un uzturēšanas laikā. Var tikt ietekmētas tādas sugas kā ligzdojošie un pārziemojošie putni krasta un saldūdens ĪAT; jūras zīdītāji vietās, kur mijiedarbojas atkrastes un piekrastes infrastruktūra; ūdri un jūras putni, ja ietekme notiek blakus ūdenstecēm vai tās šķērsojot; sikspārņi, ja ietekme skar mežus, dzīvžogus vai ligzdošanas vietas. |
| --- | --- |

—

sugu traucējumi būvniecības un uzturēšanas laikā. Var tikt ietekmētas tādas sugas kā ligzdojošie un pārziemojošie putni krasta un saldūdens ĪAT; jūras zīdītāji vietās, kur mijiedarbojas atkrastes un piekrastes infrastruktūra; ūdri un jūras putni, ja ietekme notiek blakus ūdenstecēm vai tās šķērsojot; sikspārņi, ja ietekme skar mežus, dzīvžogus vai ligzdošanas vietas.

Novērtējumā tika secināts, ka jaunas enerģijas ražošanas infrastruktūras attīstība apvienojumā ar citām norisēm ekonomikā varētu izraisīt dzīvotņu un/vai sugu zudumu, sugu/populācijas sadrumstalotību un ūdens kvalitātes izmaiņas. Šīs iespējamās pretrunas varētu mazināt ar pasākumiem, kas izklāstīti pienācīgajā novērtējumā, un attiecīgi tiem tiktu pievērsta uzmanība zemāka līmeņa vides novērtējumā.

Iespējamās būtiskās ietekmes novērtējums un ietekmes mazināšanas pasākumu priekšlikums

Kā jau minēts iepriekš, Grid25 īstenošanas programma sniedz orientējošu pārskatu par vispārējo pieeju, kas ierosināta tīkla turpmākai attīstībai, un tajā nav precīzi noteikta infrastruktūras atrašanās vieta. Pēc būtības tas ierobežo veicamā novērtējuma līmeni un nozīmē, ka iespējamās būtiskās ietekmes novērtējums jāveic vispārīgi. Tāpēc tika veikta vispārīga ietekmes un jutīguma pārbaude. Novērtējumā tika noteikti ietekmes uz skartajām dzīvotnēm un sugām veidi, ko varētu paredzēt attiecībā uz šādiem galvenajiem ĪP elementiem:

| — | gaisvadu elektropārvades līnijas, |
| --- | --- |

—

gaisvadu elektropārvades līnijas,

| — | pazemes kabeļi, |
| --- | --- |

—

pazemes kabeļi,

| — | jaunu apakšstaciju būvniecība un esošo apakšstaciju paplašināšana, |
| --- | --- |

—

jaunu apakšstaciju būvniecība un esošo apakšstaciju paplašināšana,

| — | elektropārvades sistēmas pastiprināšana reģionos. |
| --- | --- |

—

elektropārvades sistēmas pastiprināšana reģionos.

Attiecībā uz pēdējo katrā reģionā tika noteikti galvenie jutīgie aspekti un izklāstīti ieteikumi, lai izvairītos no paredzamās ietekmes (piemēram, stiprinot reģiona elektropārvades sistēmas, izvairīties no noteiktām sevišķi jutīgām teritorijām, mudināt izvietot apakšstacijas un gaisvadu maršrutus pilsētas zemē vai teritorijās, kurās ir blīvi izvietoti senatnē izveidotas apmetnes koridori, vienlaikus izvairoties no jutīgākiem kalnu apvidiem utt.).

Novērtējumā tika arī noteikta vairāku tīkla izmaiņu, kas ir sasniegušas detalizētas projektēšanas stadiju (lai gan šo projektu atrašanās vieta un maršruts vēl nav noteikts), ietekme uz tuvumā esošām Natura 2000 teritorijām, ko varētu skart attiecīgie individuālie projekti.

Grid25 ĪP stratēģiskās būtības dēļ minētajā posmā nevarēja pārliecinoši apgalvot, ka ĪP neietekmēs Natura 2000 tīkla viengabalainību. Tāpēc tika ierosināti ietekmes mazināšanas pasākumi, lai nodrošinātu būtiskas ietekmes novēršanu.

Ir ierosināti divi ietekmes mazināšanas pasākumu līmeņi. Pirmais pasākumu līmenis būs pamatā stratēģiskajai pieejai ietekmes mazināšanai, taču otrais ietekmes mazināšanas pasākumu līmenis attiecas konkrēti uz ietekmi un to piemēro, ja pēc projekta līmeņa ietekmes uz vidi novērtējuma (IVN) un pienācīga novērtējuma ir noteikta būtiska ietekme.

Vispārējie ietekmes mazināšanas pasākumi ir izklāstīti galvenajām noteiktajām ietekmes kategorijām un galvenajām dzīvotnēm un sugām, kas varētu tikt skartas. Piemēram, attiecībā uz vispārēju dzīvotņu zudumu un traucējumiem ir izklāstīti novēršanas un ietekmes mazināšanas pasākumi attiecībā uz purviem un kūdrājiem, putniem, sikspārņiem, ūdriem, no ūdens atkarīgām dzīvotnēm un sugām, saldūdens pērļu gliemenēm, citām aizsargājamām sugām utt.

Apsverot ietekmes mazināšanas pasākumus, augstākā prioritāte būs ietekmes novēršana un mazināšana, ja no tās nevar izvairīties. Turklāt visos zemāka līmeņa projektos, kas radušies, īstenojot ĪP, tiks veikts pienācīgs novērtējums, kad būs zināma sīkāka informācija par projektēšanu un atrašanās vietu.

Ja ietekmes mazināšanas pasākumi ir iekļauti, uzskatāms, ka Grid25 īstenošanas programmai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz Natura 2000 tīkla integritāti. Tomēr visi projekti, kas tiks īstenoti saskaņā ar ĪP, tiks pārbaudīti un vajadzības gadījumā tiks veikts pienācīgs novērtējums.

Avots: Natura Impact Statement in support of the Appropriate Assessment of the Grid25 implementation programme (Paziņojums par ietekmi uz Natura, kas papildina Grid25 īstenošanas programmas pienācīgo novērtējumu). Pieejams vietnē

https://www.eirgridgroup.com/site-files/library/EirGrid/Natura-Impact-Statement-in-Support-of-the-Appropriate-Assessment-of-the-Grid25-Implementation-Plan.pdf.

2.   SEVIŠĶI SVARĪGAS SABIEDRĪBAS INTERESES (SSSI)

2.1.   Dažādu SSI piemēri un pamatojums

| Dzīvotņu direktīvas 6. panta 4. punkts:

  “ja, neņemot vērā negatīvu vērtējumu saistībā ar ietekmi uz teritoriju, alternatīvu risinājumu trūkuma dēļ plāns vai projekts tomēr ir jāīsteno sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, kas ietver arī sociāla un ekonomiska rakstura intereses, tad dalībvalsts veic visus vajadzīgos kompensācijas pasākumus, lai nodrošinātu Natura 2000 tīkla kopējās vienotības aizsardzību. Dalībvalsts informē Komisiju par pieņemtajiem kompensācijas pasākumiem.
  Ja attiecīgajā teritorijā sastopams prioritārs dabiskās dzīvotnes veids un/vai prioritāra suga, tad vienīgie pieņemamie argumenti ir tie, kas saistīti ar veselības aizsardzību vai sabiedrības drošību, videi primāri svarīgām labvēlīgām pārveidēm vai, pēc Komisijas atzinuma, citām sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm.” |
| --- |

Dzīvotņu direktīvas 6. panta 4. punkts:

“ja, neņemot vērā negatīvu vērtējumu saistībā ar ietekmi uz teritoriju, alternatīvu risinājumu trūkuma dēļ plāns vai projekts tomēr ir jāīsteno sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, kas ietver arī sociāla un ekonomiska rakstura intereses, tad dalībvalsts veic visus vajadzīgos kompensācijas pasākumus, lai nodrošinātu Natura 2000 tīkla kopējās vienotības aizsardzību. Dalībvalsts informē Komisiju par pieņemtajiem kompensācijas pasākumiem.

Ja attiecīgajā teritorijā sastopams prioritārs dabiskās dzīvotnes veids un/vai prioritāra suga, tad vienīgie pieņemamie argumenti ir tie, kas saistīti ar veselības aizsardzību vai sabiedrības drošību, videi primāri svarīgām labvēlīgām pārveidēm vai, pēc Komisijas atzinuma, citām sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm.”

I.   
  Sociāla un ekonomiska rakstura SSSI (teritorija ar mērķiezīmēm, kas nav prioritāras)

Sociāla un ekonomiska rakstura SSSI (teritorija ar mērķiezīmēm, kas nav prioritāras)

Projekts – ierosināta esošās ūdens attīrīšanas iekārtas modernizēšana Lough Talt, Co. Sligo (Īrija, 2019).

Projekts – ierosināta esošās ūdens attīrīšanas iekārtas modernizēšana Lough Talt, Co. Sligo

Projekta un Natura 2000 teritorijas apraksts

Natura 2000

| | Kopš pagājušā gadsimta piecdesmitajiem gadiem Lough Talt kalnu ezers, kas ir SAC IE0000633 Lough Hoe purva daļa, ir bijis ūdens avots vairāk nekā 13 000 iedzīvotāju, izmantojot vienu ūdens attīrīšanas iekārtu (ŪAI). Lai nodrošinātu pastāvīgu dzeramā ūdens piegādi atbilstoši pašreizējam ieguves apjomam, ŪAI ir jāmodernizē. Hidroģeoloģiskajos izmeklējumos tika secināts, ka ilgstoša sausuma periodos ūdens ieguve veicina būtisku ūdens līmeņa kritumu ezerā, kas nelabvēlīgi ietekmē četrzobu pumpurgliemeža Vertigo geyeri dzīvotni. Lai nepieļautu šo ietekmi, lielākajā daļā gada ieguve būtu jāmazina par aptuveni 50 %. |
| --- | --- |

Kopš pagājušā gadsimta piecdesmitajiem gadiem Lough Talt kalnu ezers, kas ir SAC IE0000633 Lough Hoe purva daļa, ir bijis ūdens avots vairāk nekā 13 000 iedzīvotāju, izmantojot vienu ūdens attīrīšanas iekārtu (ŪAI). Lai nodrošinātu pastāvīgu dzeramā ūdens piegādi atbilstoši pašreizējam ieguves apjomam, ŪAI ir jāmodernizē. Hidroģeoloģiskajos izmeklējumos tika secināts, ka ilgstoša sausuma periodos ūdens ieguve veicina būtisku ūdens līmeņa kritumu ezerā, kas nelabvēlīgi ietekmē četrzobu pumpurgliemeža Vertigo geyeri dzīvotni. Lai nepieļautu šo ietekmi, lielākajā daļā gada ieguve būtu jāmazina par aptuveni 50 %.

Lough Talt

Lough Hoe

Vertigo geyeri

| | Lai gan šajā teritorijā V. geyeri nav reģistrēts kopš 2007. gada, tā populācija ir uzskatāma par nozīmīgu valsts mērogā un tā ir jāatjauno. Ierosinātie aizsardzības pasākumi uzlabos dzīvotnes apstākļus, izmantojot apūdeņošanas un mitrināšanas atjaunošanas sistēmu. Tomēr tie nenovērš ieguves izraisīto vēsturisko sugu zudumu. Ierosinātais projekts turpinās mainīt abiotisko un biotisko dinamiku, kas nosaka V. geyeri populācijas struktūru un funkciju, tādējādi kavējot tā aizsardzības mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

Lai gan šajā teritorijā V. geyeri nav reģistrēts kopš 2007. gada, tā populācija ir uzskatāma par nozīmīgu valsts mērogā un tā ir jāatjauno. Ierosinātie aizsardzības pasākumi uzlabos dzīvotnes apstākļus, izmantojot apūdeņošanas un mitrināšanas atjaunošanas sistēmu. Tomēr tie nenovērš ieguves izraisīto vēsturisko sugu zudumu. Ierosinātais projekts turpinās mainīt abiotisko un biotisko dinamiku, kas nosaka V. geyeri populācijas struktūru un funkciju, tādējādi kavējot tā aizsardzības mērķa sasniegšanu.

V. geyeri

V. geyeri

Alternatīvi risinājumi

| | Tika novērtētas septiņas alternatīvas, tostarp scenārijs “nedarīt neko” (nulles variants), ņemot vērā to ietekmi uz veselību, sociālo un ekoloģisko ietekmi. Vienīgā pieejamā tūlītējā iespēja ir nodrošināt modernizētu attīrīšanu esošajā ŪAI teritorijā, lai uzlabotu apstrādi pret parazītiskajiem vienšūņiem un nepieļautu vides piesārņotāju trihalometānu (THM) līmeņa pārsniegšanu. Šī modernizēšana nodrošinās ūdeni, ko varēs droši dzert vietējie iedzīvotāji apmēram 7–10 gadus, kamēr tiks izstrādāts un ieviests ilgtspējīgs ilgtermiņa risinājums. |
| --- | --- |

Tika novērtētas septiņas alternatīvas, tostarp scenārijs “nedarīt neko” (nulles variants), ņemot vērā to ietekmi uz veselību, sociālo un ekoloģisko ietekmi. Vienīgā pieejamā tūlītējā iespēja ir nodrošināt modernizētu attīrīšanu esošajā ŪAI teritorijā, lai uzlabotu apstrādi pret parazītiskajiem vienšūņiem un nepieļautu vides piesārņotāju trihalometānu (THM) līmeņa pārsniegšanu. Šī modernizēšana nodrošinās ūdeni, ko varēs droši dzert vietējie iedzīvotāji apmēram 7–10 gadus, kamēr tiks izstrādāts un ieviests ilgtspējīgs ilgtermiņa risinājums.

THM

SSSI pamatojums

| | Nodrošināt drošu un uzticamu dzeramo ūdeni vairāk nekā 13 000 iedzīvotāju. |
| --- | --- |

Nodrošināt drošu un uzticamu dzeramo ūdeni vairāk nekā 13 000 iedzīvotāju.

Ierosinātie kompensācijas pasākumi

| | Četrzobu pumpurgliemeža populācijas ilgtspējīga atjaunošana ĪADT ir ierosināta, izmantojot sīki izstrādātu programmu galvenās kaļķainu purvu dzīvotnes pagaidu apūdeņošanai, līdz teritorija tiks atbrīvota no ūdens ieguves izraisītā spiediena. Notiekošā apūdeņošanas sistēmas darbības nepārtrauktā uzraudzība un pakāpeniska gliemežu pārvietošana uz purvu dzīvotni kopā ar apūdeņošanas pārvaldību ir ierosināta uz četru gadu periodu, sākot ar mazāk jutīgām sugām un beidzot ar Vertigo geyeri pārvietošanu no citas ĪADT, kur ir tam labvēlīgi aizsardzības apstākļi. |
| --- | --- |

Četrzobu pumpurgliemeža populācijas ilgtspējīga atjaunošana ĪADT ir ierosināta, izmantojot sīki izstrādātu programmu galvenās kaļķainu purvu dzīvotnes pagaidu apūdeņošanai, līdz teritorija tiks atbrīvota no ūdens ieguves izraisītā spiediena. Notiekošā apūdeņošanas sistēmas darbības nepārtrauktā uzraudzība un pakāpeniska gliemežu pārvietošana uz purvu dzīvotni kopā ar apūdeņošanas pārvaldību ir ierosināta uz četru gadu periodu, sākot ar mazāk jutīgām sugām un beidzot ar Vertigo geyeri pārvietošanu no citas ĪADT, kur ir tam labvēlīgi aizsardzības apstākļi.

Vertigo geyeri

II.   
  SSSI pamatojums: dzīvību un īpašuma aizsardzība

SSSI pamatojums: dzīvību un īpašuma aizsardzība

Projekts – vadāma poldera uzstādīšana aizsardzībai pret plūdiem Rosā (Vācija, 2014)

Projekts – vadāma poldera uzstādīšana aizsardzībai pret plūdiem Rosā (Vācija, 2014)

Projekta un Natura 2000 teritorijas apraksts

Natura 2000

| | Projekta mērķis ir modernizēt pašreizējās sausā poldera plūdu aizsardzības konstrukcijas blakus Rosas ciematam līdz aizsardzības līmenim HQ200
  (maksimālais līmenis maksimālās izplūdes laikā, kas notiek reizi 200 gados). Projekta galvenie elementi ir: apmēram 7,5 km atjaunotu dambju, kas ir 5 m plati apakšā un 3 m plati korē; jaunas ieplūdes un izplūdes iekārtas; un divas 1 225 m un 310 m garas sienas aizsardzībai pret plūdiem. Pašreizējie dambji nodrošina aizsardzību tikai pret HQ100
  , taču neparedzamu ārkārtēju laikapstākļu dēļ ir iespējami plūdi virs šā līmeņa, kas var nopietni kaitēt apdzīvotām vietām un rūpniecībai lejpus pašreizējā poldera. |
| --- | --- |

Projekta mērķis ir modernizēt pašreizējās sausā poldera plūdu aizsardzības konstrukcijas blakus Rosas ciematam līdz aizsardzības līmenim HQ200
  (maksimālais līmenis maksimālās izplūdes laikā, kas notiek reizi 200 gados). Projekta galvenie elementi ir: apmēram 7,5 km atjaunotu dambju, kas ir 5 m plati apakšā un 3 m plati korē; jaunas ieplūdes un izplūdes iekārtas; un divas 1 225 m un 310 m garas sienas aizsardzībai pret plūdiem. Pašreizējie dambji nodrošina aizsardzību tikai pret HQ100
  , taču neparedzamu ārkārtēju laikapstākļu dēļ ir iespējami plūdi virs šā līmeņa, kas var nopietni kaitēt apdzīvotām vietām un rūpniecībai lejpus pašreizējā poldera.

HQ200

HQ100

| | Projekts tiks īstenots SAC DE4340301 Muldeaue oberhalb“kabatā”, tieši aizņemot zemi un tādējādi ietekmējot šādus mērķa dzīvotņu veidus: 6430 – 604 m2 (0,17 % no šā dzīvotnes veida platības ĪADT); 6510 – 40 665 m2 (20,33 %); 91F0 – 456 m2 (0,46 %). Saskaņā ar oficiālo Vācijas ietekmes nozīmīguma novērtēšanas metodiku visa šī ietekme ir uzskatāma par “būtisku” (tostarp ja aizņemtās zemes platība ir acīmredzami nenozīmīga, jo tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai aizņemtās zemes īpatsvars). |
| --- | --- |

Projekts tiks īstenots SAC DE4340301 Muldeaue oberhalb“kabatā”, tieši aizņemot zemi un tādējādi ietekmējot šādus mērķa dzīvotņu veidus: 6430 – 604 m2 (0,17 % no šā dzīvotnes veida platības ĪADT); 6510 – 40 665 m2 (20,33 %); 91F0 – 456 m2 (0,46 %). Saskaņā ar oficiālo Vācijas ietekmes nozīmīguma novērtēšanas metodiku visa šī ietekme ir uzskatāma par “būtisku” (tostarp ja aizņemtās zemes platība ir acīmredzami nenozīmīga, jo tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai aizņemtās zemes īpatsvars).

Muldeaue oberhalb

2

2

2

Alternatīvi risinājumi

| | Projektam nav alternatīvu upes ielejas raksturlielumu dēļ, tomēr, meklējot alternatīvas, tiek veiktas daudzas nelielas projekta korekcijas, kas samazina tā negatīvo ietekmi (piemēram, izmaiņas dambja nogāzes slīpumā, kas ļauj atjaunojot zālājus, nedaudz pārvietot dambjus un sienas, u. c.). |
| --- | --- |

Projektam nav alternatīvu upes ielejas raksturlielumu dēļ, tomēr, meklējot alternatīvas, tiek veiktas daudzas nelielas projekta korekcijas, kas samazina tā negatīvo ietekmi (piemēram, izmaiņas dambja nogāzes slīpumā, kas ļauj atjaunojot zālājus, nedaudz pārvietot dambjus un sienas, u. c.).

SSSI pamatojums

| | Poldera dambja būvniecība ir nepieciešama, lai palielinātu dambja drošību, kā arī aizsargātu iedzīvotājus no plūdiem. Tāpēc galvenais SSSI pamatojums ir saistīts ar sabiedrības drošību un cilvēku veselību. |
| --- | --- |

Poldera dambja būvniecība ir nepieciešama, lai palielinātu dambja drošību, kā arī aizsargātu iedzīvotājus no plūdiem. Tāpēc galvenais SSSI pamatojums ir saistīts ar sabiedrības drošību un cilvēku veselību.

Ierosinātie kompensācijas pasākumi

| | ĪADT tiks izveidots dzīvotnes veids 6430 attiecībā 1: 8. Uz dambja nogāzēm galvenokārt ārpus ĪADT tiks no jauna izveidots dzīvotnes veids 6510 attiecībā 1: 5. Zudušās meža dzīvotnes 91F0 (ar kvalitāti “D”) tiks kompensētas, stādot galvenokārt ārpus teritorijas jaunu mežu ar tādu pašu sugu sastāvu attiecībā 1: 4, kā arī stādot koku “apmetni” gar esošajiem mežiem attiecībā 1: 16. Lai saglabātu tīkla vienotību, ĪADT teritorija tiks palielināta, iekļaujot kompensācijas pasākumu vietas. |
| --- | --- |

ĪADT tiks izveidots dzīvotnes veids 6430 attiecībā 1: 8. Uz dambja nogāzēm galvenokārt ārpus ĪADT tiks no jauna izveidots dzīvotnes veids 6510 attiecībā 1: 5. Zudušās meža dzīvotnes 91F0 (ar kvalitāti “D”) tiks kompensētas, stādot galvenokārt ārpus teritorijas jaunu mežu ar tādu pašu sugu sastāvu attiecībā 1: 4, kā arī stādot koku “apmetni” gar esošajiem mežiem attiecībā 1: 16. Lai saglabātu tīkla vienotību, ĪADT teritorija tiks palielināta, iekļaujot kompensācijas pasākumu vietas.

III.   
  SSSI pamatojums: citi iemesli, tostarp sociāli un ekonomiski

SSSI pamatojums: citi iemesli, tostarp sociāli un ekonomiski

Projekts – sabiedriskie darbi saistībā ar ātrgaitas vilcienu starp Tūru un Bordo (Francija, 2013).

Projekts – sabiedriskie darbi saistībā ar ātrgaitas vilcienu starp Tūru un Bordo (Francija, 2013).

Projekta un Natura 2000 teritorijas apraksts

Natura 2000

| | Projekts paredzēts jaunai ātrgaitas vilcienu līnijai starp Tūru un Bordo. Tas ietver jaunas līnijas (302 km) izvietošanu un savienošanu ar esošajām dzelzceļa līnijām (38 km), kā arī sānu ceļiem, baseiniem, elektroenerģijas iekārtām, virszemes un pazemes pārejām (lauksaimniecības ceļiem, faunas pārejām), darba platformām un palīgiekārtām. |
| --- | --- |

Projekts paredzēts jaunai ātrgaitas vilcienu līnijai starp Tūru un Bordo. Tas ietver jaunas līnijas (302 km) izvietošanu un savienošanu ar esošajām dzelzceļa līnijām (38 km), kā arī sānu ceļiem, baseiniem, elektroenerģijas iekārtām, virszemes un pazemes pārejām (lauksaimniecības ceļiem, faunas pārejām), darba platformām un palīgiekārtām.

| | Maršruts šķērso četras ĪAT (FR5412006 Vallée de la Charente en amont d'Angoulême, FR5412018 Plaines du Mirebelais et du Neuvillois, FR5412021 Plaines de Villefagnan, FR5412022 Plaine de la Mothe St Héray du Lezay) un divas ĪADT (FR5402010 Vallée du Lary et du Palais, FR5400405 Coteaux calcaires laine de la Mothe St Héray Lezay). Nevēlamās sekas ir griezes Crex crex saglabāšanai svarīgo mitro pļavu 1,9 ha platībā un sekundāro dzīvotņu 4,2 ha platībā iespējama iznīcināšana. Tas tiešā veidā skars 185 ha un netieši ietekmēs (traucējumi) 2 947 ha, kas varētu būt mazās sīgas Tetrax tetrax dzīvotnes; izraisīs viltus ziedu taureņa Coenonympha oedippus dzīvotnes iznīcināšanu 2 ha platībā; kā arī izraisīs to, ka tiks iznīcināti 0,35 ha, kuros ir ļoti labi pārstāvēti 6210 daļēji dabisku sauso pļavu un krūmāju apvidi ar kaļķainu augsni (Festuco-Brometalia), un tiks sadrumstalota šīs dzīvotnes vietējā savienojamība. |
| --- | --- |

Maršruts šķērso četras ĪAT (FR5412006 Vallée de la Charente en amont d'Angoulême, FR5412018 Plaines du Mirebelais et du Neuvillois, FR5412021 Plaines de Villefagnan, FR5412022 Plaine de la Mothe St Héray du Lezay) un divas ĪADT (FR5402010 Vallée du Lary et du Palais, FR5400405 Coteaux calcaires laine de la Mothe St Héray Lezay). Nevēlamās sekas ir griezes Crex crex saglabāšanai svarīgo mitro pļavu 1,9 ha platībā un sekundāro dzīvotņu 4,2 ha platībā iespējama iznīcināšana. Tas tiešā veidā skars 185 ha un netieši ietekmēs (traucējumi) 2 947 ha, kas varētu būt mazās sīgas Tetrax tetrax dzīvotnes; izraisīs viltus ziedu taureņa Coenonympha oedippus dzīvotnes iznīcināšanu 2 ha platībā; kā arī izraisīs to, ka tiks iznīcināti 0,35 ha, kuros ir ļoti labi pārstāvēti 6210 daļēji dabisku sauso pļavu un krūmāju apvidi ar kaļķainu augsni (Festuco-Brometalia), un tiks sadrumstalota šīs dzīvotnes vietējā savienojamība.

Vallée de la Charente en amont d'Angoulême

Plaines du Mirebelais et du Neuvillois

Plaines de Villefagnan

Plaine de la Mothe St Héray du Lezay

Vallée du Lary et du Palais

Coteaux calcaires laine de la Mothe St Héray Lezay

Crex crex

Tetrax tetrax

Coenonympha oedippus

Festuco-Brometalia

Alternatīvi risinājumi

| | Tika novērtētas trīs maršruta alternatīvas. Ātrgaitas līnijas gadījumā nav daudz iespēju ieviest daļējas maršruta izmaiņas; un tika secināts, ka izvēlētās alternatīvas nelabvēlīgā ietekme uz Natura 2000 teritorijām ir vismazākā, lai gan tehniski to aizvien ir iespējams īstenot. |
| --- | --- |

Tika novērtētas trīs maršruta alternatīvas. Ātrgaitas līnijas gadījumā nav daudz iespēju ieviest daļējas maršruta izmaiņas; un tika secināts, ka izvēlētās alternatīvas nelabvēlīgā ietekme uz Natura 2000 teritorijām ir vismazākā, lai gan tehniski to aizvien ir iespējams īstenot.

Natura 2000

SSSI pamatojums

| | Ar jaunu līniju 340 km garumā starp Tūru un Bordo šī ātrgaitas līnija (TGV) ir viens no svarīgākajiem dzelzceļa projektiem Eiropas mērogā. Ar to tiks izveidota efektīvs savienojums ar Atlantijas okeāna piekrasti, lai apmierinātu pieaugošo mobilitātes pieprasījumu. Ar komerciālo ātrumu 300 km/h tā atvieglos ceļošanu un uzlabos maršrutā esošo pilsētu apkalpošanu. Ar nedaudz vairāk kā divām stundām starp Parīzi un Bordo dzelzceļa transporta konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar gaisa transportu kļūst izšķirošas, tādējādi veicinot transporta veida maiņu. Šim projektam būs būtiska loma, stiprinot Eiropas asi, kas caur Atlantijas okeāna piekrasti savieno Eiropas ziemeļu un austrumu reģionus ar Francijas dienvidrietumiem un Ibērijas pussalu. |
| --- | --- |

Ar jaunu līniju 340 km garumā starp Tūru un Bordo šī ātrgaitas līnija (TGV) ir viens no svarīgākajiem dzelzceļa projektiem Eiropas mērogā. Ar to tiks izveidota efektīvs savienojums ar Atlantijas okeāna piekrasti, lai apmierinātu pieaugošo mobilitātes pieprasījumu. Ar komerciālo ātrumu 300 km/h tā atvieglos ceļošanu un uzlabos maršrutā esošo pilsētu apkalpošanu. Ar nedaudz vairāk kā divām stundām starp Parīzi un Bordo dzelzceļa transporta konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar gaisa transportu kļūst izšķirošas, tādējādi veicinot transporta veida maiņu. Šim projektam būs būtiska loma, stiprinot Eiropas asi, kas caur Atlantijas okeāna piekrasti savieno Eiropas ziemeļu un austrumu reģionus ar Francijas dienvidrietumiem un Ibērijas pussalu.

TGV

| | Tas arī veicinās attiecīgo teritoriju aktivitāti: uzlabota konkurētspēja un paplašināti reģionālo uzņēmumu tirgi; atvieglota ceļošana, veicot darbības, kurās nepieciešama augsta mobilitāte, kas ir galvenais arguments jauna uzņēmuma izveidošanai vai pārcelšanai no Parīzes uz reģioniem; tūrisma attīstība, īpaši īstermiņa uzturēšanās; darbavietu radīšana gan būvēšanas, gan ekspluatācijas laikā; lielu pilsētu projektu attīstība. Ceļotājiem vilciens ir ātrs un ērts transporta līdzeklis, 34 reizes drošāks nekā automašīna. TGV ar 300 km/ h var pārvadāt līdz 1 000 pasažieru. Tas ir arī energoefektīvs un vietu taupošs ceļošanas veids. |
| --- | --- |

Tas arī veicinās attiecīgo teritoriju aktivitāti: uzlabota konkurētspēja un paplašināti reģionālo uzņēmumu tirgi; atvieglota ceļošana, veicot darbības, kurās nepieciešama augsta mobilitāte, kas ir galvenais arguments jauna uzņēmuma izveidošanai vai pārcelšanai no Parīzes uz reģioniem; tūrisma attīstība, īpaši īstermiņa uzturēšanās; darbavietu radīšana gan būvēšanas, gan ekspluatācijas laikā; lielu pilsētu projektu attīstība. Ceļotājiem vilciens ir ātrs un ērts transporta līdzeklis, 34 reizes drošāks nekā automašīna. TGV ar 300 km/ h var pārvadāt līdz 1 000 pasažieru. Tas ir arī energoefektīvs un vietu taupošs ceļošanas veids.

TGV

| | Ātrgaitas vilcienam ir galvenā loma elektroenerģijas izmaksu samazināšanā un reģionu ilgtspējīgā attīstībā. Tas rada 20 reizes mazāk siltumnīcefekta gāzu nekā automašīna un 45 reizes mazāk nekā lidmašīna. Tas nerada vietēju atmosfēras piesārņojumu: elektrovilcieni nodrošina 90 % satiksmes. Sabiedrībai pasažieru vai preču pārvadāšanas izmaksas piesārņojuma, negadījumu un ietekmes uz klimatu izteiksmē ir 4,5 reizes lielākas, izmantojot autoceļus nekā dzelzceļu. |
| --- | --- |

Ātrgaitas vilcienam ir galvenā loma elektroenerģijas izmaksu samazināšanā un reģionu ilgtspējīgā attīstībā. Tas rada 20 reizes mazāk siltumnīcefekta gāzu nekā automašīna un 45 reizes mazāk nekā lidmašīna. Tas nerada vietēju atmosfēras piesārņojumu: elektrovilcieni nodrošina 90 % satiksmes. Sabiedrībai pasažieru vai preču pārvadāšanas izmaksas piesārņojuma, negadījumu un ietekmes uz klimatu izteiksmē ir 4,5 reizes lielākas, izmantojot autoceļus nekā dzelzceļu.

Ierosinātie kompensācijas pasākumi

| | Tika iegādāti 35 ha, lai kompensētu griezes dzīvotnes zudumu 6,1 ha platībā. Mazās sīgas gadījumā kompensācijas shēma trīs ĪAT aptvers 702 ha: tiks iegādāti 160 ha, un 542 ha tiks pārvaldīti saskaņā ar līgumu, veicot pasākumus, kas atbilst ĪAT apsaimniekošanas plāniem. Ir paredzēta uzraudzības programma, un atjaunošanas programmā piedalīsies privāta struktūra. Tiks iegādāti 5 ha zemes ar dzīvotnes veidu 6210 (kompensācija 1: 14). |
| --- | --- |

Tika iegādāti 35 ha, lai kompensētu griezes dzīvotnes zudumu 6,1 ha platībā. Mazās sīgas gadījumā kompensācijas shēma trīs ĪAT aptvers 702 ha: tiks iegādāti 160 ha, un 542 ha tiks pārvaldīti saskaņā ar līgumu, veicot pasākumus, kas atbilst ĪAT apsaimniekošanas plāniem. Ir paredzēta uzraudzības programma, un atjaunošanas programmā piedalīsies privāta struktūra. Tiks iegādāti 5 ha zemes ar dzīvotnes veidu 6210 (kompensācija 1: 14).

IV.   
  SSSI pamatojums: citi iemesli, pamatojoties uz Komisijas atzinumu

SSSI pamatojums: citi iemesli, pamatojoties uz Komisijas atzinumu

Projekts – Donavas ūdensceļa padziļināšana starp Straubingu un Vilshofenu; posms Straubinga-Degendorfa (Vācija, 2019).

Projekts – Donavas ūdensceļa padziļināšana starp Straubingu un Vilshofenu; posms Straubinga-Degendorfa (Vācija, 2019).

Projekta un Natura 2000 teritorijas apraksts

Natura 2000

| | Donavas upē starp Straubingu-Degendorfu (apmēram 40 km) kuģošanas apstākļi zema ūdens līmeņa periodā (iegrime 2 m) nekad netika nodrošināti pretstatā posmam augštecē (2,90 m) un lejtecē (2,70 m), tādējādi izveidojot sašaurinājumu. 2,50 m iegrimi var sasniegt tikai tad, ja ūdens līmenis ir vidējs, kas novērojams vien 144 dienas/gadā. Projekta mērķis ir novērst šo šķērsli kuģošanai un ieviest uzlabotus pretplūdu pasākumus. Saskaņā ar galīgo projektu upes gultne tiks padziļināta par 20 cm līdz –2,20 cm, salīdzinot ar pašreizējo zemā ūdens līmeņa atzīmi –2,00 m. Upes gultne tiks padziļināta vēl par 45 cm līdz –2,65 cm 9,7 km garā posmā. Tikmēr plūdu aizsardzības pasākumiem vajadzētu nodrošināt aizsardzību pret Q100(maksimālā izplūde, kas notiek reizi 100 gados). |
| --- | --- |

Donavas upē starp Straubingu-Degendorfu (apmēram 40 km) kuģošanas apstākļi zema ūdens līmeņa periodā (iegrime 2 m) nekad netika nodrošināti pretstatā posmam augštecē (2,90 m) un lejtecē (2,70 m), tādējādi izveidojot sašaurinājumu. 2,50 m iegrimi var sasniegt tikai tad, ja ūdens līmenis ir vidējs, kas novērojams vien 144 dienas/gadā. Projekta mērķis ir novērst šo šķērsli kuģošanai un ieviest uzlabotus pretplūdu pasākumus. Saskaņā ar galīgo projektu upes gultne tiks padziļināta par 20 cm līdz –2,20 cm, salīdzinot ar pašreizējo zemā ūdens līmeņa atzīmi –2,00 m. Upes gultne tiks padziļināta vēl par 45 cm līdz –2,65 cm 9,7 km garā posmā. Tikmēr plūdu aizsardzības pasākumiem vajadzētu nodrošināt aizsardzību pret Q100(maksimālā izplūde, kas notiek reizi 100 gados).

100

| | Projekta posmā Straubinga-Vilshofena ir vislielākais negadījumu skaits, ņemot vērā pašreizējo kuģu ceļa profilu. Pētījumā konstatētais negadījumu skaits ir 39 negadījumi gadā (2004. gadā), kas līdz 2025. gadam palielināsies līdz 55,4 negadījumiem, palielinoties transporta apjomam. |
| --- | --- |

Projekta posmā Straubinga-Vilshofena ir vislielākais negadījumu skaits, ņemot vērā pašreizējo kuģu ceļa profilu. Pētījumā konstatētais negadījumu skaits ir 39 negadījumi gadā (2004. gadā), kas līdz 2025. gadam palielināsies līdz 55,4 negadījumiem, palielinoties transporta apjomam.

| | Projekts skars lielu ĪADT (4 720 ha) DE7142301 Donauauen zwischen Straubing und Vilshofen. Tika konstatēta iespējama būtiska ietekme – gan tieša, gan netieša, gan kombinēta – uz septiņām zivju, vienu tauriņu un vienu gliemju sugu, kā arī septiņiem dzīvotņu veidiem, tostarp prioritāro 91E0* Aluviālie meži ar Alnus glutinosa un Fraxinus excelsior. |
| --- | --- |

Projekts skars lielu ĪADT (4 720 ha) DE7142301 Donauauen zwischen Straubing und Vilshofen. Tika konstatēta iespējama būtiska ietekme – gan tieša, gan netieša, gan kombinēta – uz septiņām zivju, vienu tauriņu un vienu gliemju sugu, kā arī septiņiem dzīvotņu veidiem, tostarp prioritāro 91E0* Aluviālie meži ar Alnus glutinosa un Fraxinus excelsior.

Donauauen zwischen Straubing und Vilshofen

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

Alternatīvi risinājumi

| | Papildus izvēlētajai projekta struktūrai tika rūpīgi novērtētas četras citas alternatīvas, kā arī nulles alternatīva. Neviena no alternatīvām neradītu būtiski mazāku ietekmi kā izvēlētā iespēja, jo tās vai nu aptvertu lielāku ĪADT nekā ierosinātais projekts, vai arī būtiski ietekmētu lielāku aizsargājamo sugu dzīvotni. |
| --- | --- |

Papildus izvēlētajai projekta struktūrai tika rūpīgi novērtētas četras citas alternatīvas, kā arī nulles alternatīva. Neviena no alternatīvām neradītu būtiski mazāku ietekmi kā izvēlētā iespēja, jo tās vai nu aptvertu lielāku ĪADT nekā ierosinātais projekts, vai arī būtiski ietekmētu lielāku aizsargājamo sugu dzīvotni.

SSSI pamatojums

| a) | Valsts un Eiropas transporta politikas mērķa sasniegšana. Donavas padziļināšana starp Straubingu un Vilshofenu novērš nepilnību pašreizējā ūdensceļu savienojumā starp Ziemeļjūru un Melno jūru caur Reinu, Mainu, Mainas-Donavas kanālu un Donavu. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai Donavas federālais ūdensceļš ir Eiropas TEN-T tīkla pamattīkla gaļa un tas ir ļoti svarīgs Eiropas ekonomikas interesēm. |
| --- | --- |

a)

Valsts un Eiropas transporta politikas mērķa sasniegšana. Donavas padziļināšana starp Straubingu un Vilshofenu novērš nepilnību pašreizējā ūdensceļu savienojumā starp Ziemeļjūru un Melno jūru caur Reinu, Mainu, Mainas-Donavas kanālu un Donavu. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai Donavas federālais ūdensceļš ir Eiropas TEN-T tīkla pamattīkla gaļa un tas ir ļoti svarīgs Eiropas ekonomikas interesēm.

starp

TEN-T

| b) | Labāka iekšzemes ostu savienojamība. Projekts uzlabos kuģošanas apstākļus projekta teritorijā, kad Donavā ir zems ūdens līmenis. Atšķirībā no citiem transporta veidiem, kuģojot pa Donavu, aizvien ir neizmantota transportēšanas jauda, kuru varētu efektīvāk izmantot, padziļinot kuģu ceļu. |
| --- | --- |

b)

Labāka iekšzemes ostu savienojamība. Projekts uzlabos kuģošanas apstākļus projekta teritorijā, kad Donavā ir zems ūdens līmenis. Atšķirībā no citiem transporta veidiem, kuģojot pa Donavu, aizvien ir neizmantota transportēšanas jauda, kuru varētu efektīvāk izmantot, padziļinot kuģu ceļu.

| c) | Droša un ērta navigācija. Neraugoties uz satiksmes apjoma pieaugumu, projekta īstenošana varētu samazināt negadījumu biežumu no prognozētajiem 55,4 līdz 42,4 negadījumiem gadā. |
| --- | --- |

c)

Droša un ērta navigācija. Neraugoties uz satiksmes apjoma pieaugumu, projekta īstenošana varētu samazināt negadījumu biežumu no prognozētajiem 55,4 līdz 42,4 negadījumiem gadā.

| d) | Paredzamais transporta apjoma pieaugums. Paredzams, ka kravu apjoms palielināsies no 7,0 miljoniem tonnu gadā (2007. gadā) līdz 9,7 miljoniem tonnu gadā līdz 2025. gadam vai par 50 % līdz 10,5 miljoniem tonnu gadā. |
| --- | --- |

d)

Paredzamais transporta apjoma pieaugums. Paredzams, ka kravu apjoms palielināsies no 7,0 miljoniem tonnu gadā (2007. gadā) līdz 9,7 miljoniem tonnu gadā līdz 2025. gadam vai par 50 % līdz 10,5 miljoniem tonnu gadā.

Ierosinātie kompensācijas pasākumi

| | Visus skartos dzīvotņu veidus, tostarp prioritāro 91E0*, kompensēs ar jaunu dzīvotņu izveidošanu attiecībā 3:1. Maculinea nausithous gadījumā tiks izveidotas jaunas pļavu dzīvotnes, kā arī jaunas dzīvotnes Unio crassus vajadzībām jaunu upju salu un upju atzaru veidā (pēdējie paredzēti arī skartajām zivju sugām). Paredzēta jauno dzīvotņu ilgtermiņa uzraudzība un pārvaldība. |
| --- | --- |

Visus skartos dzīvotņu veidus, tostarp prioritāro 91E0*, kompensēs ar jaunu dzīvotņu izveidošanu attiecībā 3:1. Maculinea nausithous gadījumā tiks izveidotas jaunas pļavu dzīvotnes, kā arī jaunas dzīvotnes Unio crassus vajadzībām jaunu upju salu un upju atzaru veidā (pēdējie paredzēti arī skartajām zivju sugām). Paredzēta jauno dzīvotņu ilgtermiņa uzraudzība un pārvaldība.

Maculinea nausithous

Unio crassus

Komisijas atzinums (pilna versija ir publicēta vietnē (https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinion_en.htm)

3.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

3.1.   6. panta 4. punktā paredzēto kompensācijas pasākumu piemēri

6. panta 4. punktā paredzēto kompensācijas pasākumu piemēri

| Plāns vai projekts | Tālsatiksmes dzelzceļa līnija starp diviem mezgliem un 100 gadus veca tilta atjaunošana Bādenē-Virtembergā (Vācija).

  Projektā ir iekļautas virsmas izmaiņas, kuru ietekme mazināta ar tuneļiem. |
| --- | --- |
| Skartā Natura 2000 teritorija | Skartā teritorija ir DE 7220-311 Glemswald und Stuttgarter Bucht (3 813  ha ar 31 sīkāk sadalītu teritoriju). |
| Ietekme | Ietekmi rada zemes aizņemšana un tam sekojošs dzīvotnes zudums un noplicināšanās, tostarp nobriedušu koku ciršana. Skartie Kopienas nozīmes aktīvi ir šādi:

  sugas. Dzīvotņu direktīvas II pielikumā minēto prioritāro sugu Osmoderma eremita populācija ar labvēlīgu aizsardzības statusu;

  dzīvotne. 6 510 Zemieņu siena pļavas (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis). |
| Kompensācijas pasākumi | — | 50 ha zemes noteikšana par Natura 2000 teritoriju netālu no nacionālā dabas rezervāta (Neuweiler Viehweide), |

Plāns vai projekts

Plāns vai projekts

Tālsatiksmes dzelzceļa līnija starp diviem mezgliem un 100 gadus veca tilta atjaunošana Bādenē-Virtembergā (Vācija).

Tālsatiksmes dzelzceļa līnija starp diviem mezgliem un 100 gadus veca tilta atjaunošana Bādenē-Virtembergā (Vācija).

Projektā ir iekļautas virsmas izmaiņas, kuru ietekme mazināta ar tuneļiem.

Skartā Natura 2000 teritorija

Skartā Natura

Skartā teritorija ir DE 7220-311 Glemswald und Stuttgarter Bucht (3 813  ha ar 31 sīkāk sadalītu teritoriju).

Glemswald und Stuttgarter Bucht

Ietekme

Ietekme

Ietekmi rada zemes aizņemšana un tam sekojošs dzīvotnes zudums un noplicināšanās, tostarp nobriedušu koku ciršana. Skartie Kopienas nozīmes aktīvi ir šādi:

sugas. Dzīvotņu direktīvas II pielikumā minēto prioritāro sugu Osmoderma eremita populācija ar labvēlīgu aizsardzības statusu;

sugas

Osmoderma eremita

dzīvotne. 6 510 Zemieņu siena pļavas (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis).

dzīvotne

Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis

Kompensācijas pasākumi

Kompensācijas pasākumi

—

50 ha zemes noteikšana par Natura 2000 teritoriju netālu no nacionālā dabas rezervāta (Neuweiler Viehweide),

Natura 2000

Neuweiler Viehweide

| — | noteiktās teritorijas, kas paredzēta *Osmoderma eremita, pārvaldība, atjaunojot būtiskās ekoloģiskās īpašības, kas nepieciešamas sugas izdzīvošanai. |
| --- | --- |

—

noteiktās teritorijas, kas paredzēta *Osmoderma eremita, pārvaldība, atjaunojot būtiskās ekoloģiskās īpašības, kas nepieciešamas sugas izdzīvošanai.

Osmoderma eremita

Apsaimniekotā noteiktā zeme savieno divas galvenās pastāvošās aizsargājamās teritorijas, kas bija izolētas, ar ekoloģisko robežu ietekmi uz prioritārajām sugām. Paredzams, ka mērķorientēta pārvaldība palīdzēs saglabāt labvēlīgu prioritāro sugu aizsardzības statusu.

Avots: C(2018) 466 final, 30.1.2018.

Avots:

| Plāns vai projekts | Ceļš B173 starp vietās Bavārijā (Vācija) |
| --- | --- |
| Skartā Natura 2000 teritorija | Skartā teritorija ir DE 5833-371 Maintal von Theisau bis Lichtenfels KNT (872 ha), kas lielā mērā sakrīt ar ĪAT DE 5931-471.02 Täler von Oberem Main, Unterer Rodach und Steinach.
  ĪAT ir skarta vairāk nekā KNT. Teritorijas funkcionalitāte ir saistīta ar deviņām citām Natura 2000 teritorijām kontinentālajā bioģeogrāfiskajā reģionā. Teritorijās ir palieņu dzīvotnes ar stāvošu un tekošu ūdeni. |
| Ietekme | Ceļa izmaiņas krustojas ar Natura 2000 tīklu un to ietekmē zemes aizņemšanas (dzīvotņu zudums) un dzīvotņu un sugu traucējumu/noplicināšanās dēļ autoceļa būvniecības un ekspluatācijas laikā galvenokārt slāpekļa nogulsnēšanās dēļ. Sīkāka informācija:
  I pielikumā minētie dzīvotņu veidi, kurus ietekmē projekts: seši, no kuriem viens ir prioritārs (91E0*).
  Ietekmētās II pielikumā minētās sugas: piecas, no kurām trīs minētas arī IV pielikumā.
  Būtiska ietekme uz:
  Dzīvotņu direktīvas I pielikumā minētajiem dzīvotņu veidiem 3150, 6430, 6510 un 91E0*;
  Putnu direktīvas I pielikumā minētajām putnu sugām Circus aeruginosus. |
| Kompensācijas pasākumi | Lai līdzsvarotu dzīvotnes zudumu nolūkā saglabāt Natura 2000 tīkla vispārējo vienotību, kompensācijas attiecība ir noteikta šādi:
  1:3 dzīvotņu veidiem 3150, 6430 un 91E0*;
  1:6 dzīvotnes veidam 6510.
  KNT paplašināšana par 2 ha.

  Circus aeruginosus niedru dzīvotnes izveide.
  Finanšu plāns un uzraudzības un izvērtēšanas plāns.
  Eiropas Komisija nosaka, ka šis kompensācijas plāns ir atkarīgs no šādu nosacījumu izpildes:






  — | īstenošana saskaņā ar darba plānu, ko Vācijas iestādes iesniegušas Eiropas Komisijai, |

Plāns vai projekts

Plāns vai projekts

Ceļš B173 starp vietās Bavārijā (Vācija)

Ceļš B173 starp vietās Bavārijā (Vācija)

Skartā Natura 2000 teritorija

Skartā Natura 2000

Skartā teritorija ir DE 5833-371 Maintal von Theisau bis Lichtenfels KNT (872 ha), kas lielā mērā sakrīt ar ĪAT DE 5931-471.02 Täler von Oberem Main, Unterer Rodach und Steinach.

Maintal von Theisau bis Lichtenfels

Täler von Oberem Main, Unterer Rodach und Steinach

ĪAT ir skarta vairāk nekā KNT. Teritorijas funkcionalitāte ir saistīta ar deviņām citām Natura 2000 teritorijām kontinentālajā bioģeogrāfiskajā reģionā. Teritorijās ir palieņu dzīvotnes ar stāvošu un tekošu ūdeni.

Natura 2000

Ietekme

Ietekme

Ceļa izmaiņas krustojas ar Natura 2000 tīklu un to ietekmē zemes aizņemšanas (dzīvotņu zudums) un dzīvotņu un sugu traucējumu/noplicināšanās dēļ autoceļa būvniecības un ekspluatācijas laikā galvenokārt slāpekļa nogulsnēšanās dēļ. Sīkāka informācija:

Natura 2000

I pielikumā minētie dzīvotņu veidi, kurus ietekmē projekts: seši, no kuriem viens ir prioritārs (91E0*).

Ietekmētās II pielikumā minētās sugas: piecas, no kurām trīs minētas arī IV pielikumā.

Būtiska ietekme uz:

Dzīvotņu direktīvas I pielikumā minētajiem dzīvotņu veidiem 3150, 6430, 6510 un 91E0*;

Putnu direktīvas I pielikumā minētajām putnu sugām Circus aeruginosus.

Circus aeruginosus

Kompensācijas pasākumi

Kompensācijas pasākumi

Lai līdzsvarotu dzīvotnes zudumu nolūkā saglabāt Natura 2000 tīkla vispārējo vienotību, kompensācijas attiecība ir noteikta šādi:

Natura 2000

1:3 dzīvotņu veidiem 3150, 6430 un 91E0*;

1:6 dzīvotnes veidam 6510.

KNT paplašināšana par 2 ha.

Circus aeruginosus niedru dzīvotnes izveide.

Circus aeruginosus niedru

Finanšu plāns un uzraudzības un izvērtēšanas plāns.

Eiropas Komisija nosaka, ka šis kompensācijas plāns ir atkarīgs no šādu nosacījumu izpildes:

—

īstenošana saskaņā ar darba plānu, ko Vācijas iestādes iesniegušas Eiropas Komisijai,

| — | uzraudzības un izvērtēšanas ziņojumi saskaņā ar darba plānu, kas iesniegts saskaņā ar vienošanos ar Vācijas iestādēm. Ziņojumam jābūt publiski pieejamam internetā, |
| --- | --- |

—

uzraudzības un izvērtēšanas ziņojumi saskaņā ar darba plānu, kas iesniegts saskaņā ar vienošanos ar Vācijas iestādēm. Ziņojumam jābūt publiski pieejamam internetā,

| — | jāņem vērā Natura 2000 tīkla uzraudzības un izvērtēšanas rezultāti, lai paredzētu kompensācijas pasākumu un ar projektu saistīto ietekmes mazināšanas pasākumu izvērtēšanu un pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

jāņem vērā Natura 2000 tīkla uzraudzības un izvērtēšanas rezultāti, lai paredzētu kompensācijas pasākumu un ar projektu saistīto ietekmes mazināšanas pasākumu izvērtēšanu un pārskatīšanu,

Natura 2000

| — | Vācija pilda saistības attiecībā uz Natura 2000 tīkla teritoriju DE 5833 - 371, kā noteikts Dzīvotņu direktīvas 4. panta 4. punktā un 6. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

—

Vācija pilda saistības attiecībā uz Natura 2000 tīkla teritoriju DE 5833 - 371, kā noteikts Dzīvotņu direktīvas 4. panta 4. punktā un 6. panta 1. punktā.

Natura 2000

Avots: C(2015) 9085 final, 18.12.2015.

Avots:

| Plāns vai projekts | Valsts autoceļš B 252 / B 62; 17,56 km jauna autoceļa, lai apietu Minhhausenas, Veteras un Lahntalas (Hesenes) pašvaldības.


  Ziemeļu-dienvidu savienojums starp Paderbornas- Korbahas un Marburgas-Giešenas reģioniem. Valsts autoceļš B 62 savieno Bīdenkopfu caur Ķelbi ar tālsatiksmes asīm Giešena -Marburga-Kassela.
  Jaunās izmaiņas nozīmē sabiedriskās infrastruktūras, piemēram, koplietošanas ceļu, energotīklu, dzelzceļa un gāzes cauruļvada, izmēru un izvietojuma maiņu. |
| --- | --- |
| Skartā Natura 2000 teritorija | Pienācīgā novērtējuma darbības jomā bija vairākas Natura 2000 teritorijas. Secinājumi bija šādi:
  teritorija DE 5017-305 “Lahnhänge zwischen Biedenkopf und Marburg”: projekts nerada negatīvu ietekmi;
  teritorija DE 5018-401 “Burgwald”: projekts rada pozitīvu ietekmi, jo tas atradīsies atstatus no teritorijas un samazinās lielāko daļu pašreizējās valsts autoceļa B 252 satiksmes slodzes;
  teritorija DE 5118-302 “Obere Lahn und Wetschaft mit Nebengewässern”: teritorija tiks būtiski ietekmēta. |
| Ietekme | Izmainītais valsts autoceļa B 252 / B 62 maršruts krustojas ar Natura 2000 tīklu trīs vietās. Tiešais spiediens ir dzīvotņu zudums un dzīvotnes noplicināšanās; pastāv barjerefekts un slāpekļa nogulsnēšanās, kas dzīvotņu traucējumu un noplicināšanās dēļ vispārīgi ietekmē dzīvotnes un sugas. Aktīvi, kuri šīs ietekmes dēļ piedzīvo būtiskas sekas, ir šādi:






  — | Dzīvotņu direktīvas I pielikumā minētie dzīvotnes veidi:






  — | 91E0* (aluviālie meži ar Alnus glutinosa un Fraxinus excelsior); |

Plāns vai projekts

Plāns vai projekts

Valsts autoceļš B 252 / B 62; 17,56 km jauna autoceļa, lai apietu Minhhausenas, Veteras un Lahntalas (Hesenes) pašvaldības.

Valsts autoceļš B 252 / B 62; 17,56 km jauna autoceļa, lai apietu Minhhausenas, Veteras un Lahntalas (Hesenes) pašvaldības.

Ziemeļu-dienvidu savienojums starp Paderbornas- Korbahas un Marburgas-Giešenas reģioniem. Valsts autoceļš B 62 savieno Bīdenkopfu caur Ķelbi ar tālsatiksmes asīm Giešena -Marburga-Kassela.

Jaunās izmaiņas nozīmē sabiedriskās infrastruktūras, piemēram, koplietošanas ceļu, energotīklu, dzelzceļa un gāzes cauruļvada, izmēru un izvietojuma maiņu.

Skartā Natura 2000 teritorija

Skartā Natura 2000

Pienācīgā novērtējuma darbības jomā bija vairākas Natura 2000 teritorijas. Secinājumi bija šādi:

Natura 2000

teritorija DE 5017-305 “Lahnhänge zwischen Biedenkopf und Marburg”: projekts nerada negatīvu ietekmi;

Lahnhänge zwischen Biedenkopf und Marburg

teritorija DE 5018-401 “Burgwald”: projekts rada pozitīvu ietekmi, jo tas atradīsies atstatus no teritorijas un samazinās lielāko daļu pašreizējās valsts autoceļa B 252 satiksmes slodzes;

Burgwald

teritorija DE 5118-302 “Obere Lahn und Wetschaft mit Nebengewässern”: teritorija tiks būtiski ietekmēta.

Obere Lahn und Wetschaft mit Nebengewässern

Ietekme

Ietekme

Izmainītais valsts autoceļa B 252 / B 62 maršruts krustojas ar Natura 2000 tīklu trīs vietās. Tiešais spiediens ir dzīvotņu zudums un dzīvotnes noplicināšanās; pastāv barjerefekts un slāpekļa nogulsnēšanās, kas dzīvotņu traucējumu un noplicināšanās dēļ vispārīgi ietekmē dzīvotnes un sugas. Aktīvi, kuri šīs ietekmes dēļ piedzīvo būtiskas sekas, ir šādi:

Natura 2000

—

Dzīvotņu direktīvas I pielikumā minētie dzīvotnes veidi:

—

91E0* (aluviālie meži ar Alnus glutinosa un Fraxinus excelsior);

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

| — | 3260 (zemieņu – kalnāju līmeņa ūdensteces ar Ranunculion fluitantis un Callitricho-Batrachion veģetāciju), |
| --- | --- |

—

3260 (zemieņu – kalnāju līmeņa ūdensteces ar Ranunculion fluitantis un Callitricho-Batrachion veģetāciju),

Ranunculion fluitantis

Callitricho-Batrachion

| — | Dzīvotņu direktīvas II pielikumā minētās sugas: |
| --- | --- |

—

Dzīvotņu direktīvas II pielikumā minētās sugas:

Cottus gobio un Lampetra planeri.

Cottus gobio

Lampetra planeri.

Visi I pielikumā minētie dzīvotņu veidi un citas sugu dzīvotnes ir pakļautas būtiskai ietekmei paaugstinātas slāpekļa nogulsnēšanās dēļ. Palielinātas nogulumu slodzes būtiski negatīvi ietekmē visas ūdenī dzīvojošās sugas. Būtiskākai tiešais un netiešais kaitējums skar dzīvotnes veidu 91E0*, ko mēslo un paskābina ar slāpekļa gāzēm.

Kompensācijas pasākumi

Kompensācijas pasākumi

Dzīvotnes veida 91E0* Aluviālie meži ar Alnus glutinosa un Fraxinus excelsior zudums:

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

tiešās ietekmes kompensācija: attiecība 1: 3;

netiešās ietekmes kompensācija: attiecība 1:2.

Avots: C(2012) 3392, 29.5.2012.

Avots:

| Plāns vai projekts | Mainas upes kuģu ceļa padziļināšana un paplašināšana Vipfeldas, Garstādas un Šveinfurtas posmā (Bavārija/Vācija)


  Projekta galvenais mērķis ir paplašināt pašreizējo Mainas kuģu ceļu starp Vipfeldas (316,12 km) un Otendorfas (345,29 km) slūžām no 36 m līdz 40 m un padziļināt upes ūdensceļu no 2,50 m līdz 2,90 m. Tas palielinās laivu manevrēšanas spēju. |
| --- | --- |
| Ietekme | Jo īpaši tiks ietekmēts Kopienas nozīmes prioritārais dzīvotnes veids 91E0* aluviālie meži ar Alnus glutinosa un Fraxinus excelsior un dzīvotnes veids 6510 zemieņu siena pļavas. Abi dzīvotņu veidi tiks tieši bojāti, jo tiks zaudēts 91E0* 9 460  m2platībā un 6510 6 440  m2 platībā. |
| Skartā Natura 2000 teritorija | Pienācīga novērtējuma darbības jomā bija Natura 2000 tīkla apakštīkls, kas atrodas blakus ūdenstecei. PN secinājumi par katru Natura 2000 teritoriju bija šādi:
  teritorija “Maintal zwischen Schweinfurt und Dettelbach” (ĪAT): nav būtiskas ietekmes;
  teritorija “Mainaue zwischen Grafenrheinfeld und Kitzingen” (KNT): būtiska ietekme;
  teritorija “Maintal bei Sennfeld und Weyer” (KNT): būtiska ietekme.
  Būtiski ietekmēto teritoriju platība ir 1 706  ha. |
| Kompensācijas pasākumi | Tika apstiprinātas šādas attiecības: | dzīvotnes veids 6510: gandrīz 1:7; |

Plāns vai projekts

Plāns vai projekts

Mainas upes kuģu ceļa padziļināšana un paplašināšana Vipfeldas, Garstādas un Šveinfurtas posmā (Bavārija/Vācija)

Mainas upes kuģu ceļa padziļināšana un paplašināšana Vipfeldas, Garstādas un Šveinfurtas posmā (Bavārija/Vācija)

Projekta galvenais mērķis ir paplašināt pašreizējo Mainas kuģu ceļu starp Vipfeldas (316,12 km) un Otendorfas (345,29 km) slūžām no 36 m līdz 40 m un padziļināt upes ūdensceļu no 2,50 m līdz 2,90 m. Tas palielinās laivu manevrēšanas spēju.

Ietekme

Ietekme

Jo īpaši tiks ietekmēts Kopienas nozīmes prioritārais dzīvotnes veids 91E0* aluviālie meži ar Alnus glutinosa un Fraxinus excelsior un dzīvotnes veids 6510 zemieņu siena pļavas. Abi dzīvotņu veidi tiks tieši bojāti, jo tiks zaudēts 91E0* 9 460  m2platībā un 6510 6 440  m2 platībā.

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

2

2

Skartā Natura 2000 teritorija

Skartā Natura 2000

Pienācīga novērtējuma darbības jomā bija Natura 2000 tīkla apakštīkls, kas atrodas blakus ūdenstecei. PN secinājumi par katru Natura 2000 teritoriju bija šādi:

Natura 2000

Natura 2000

teritorija “Maintal zwischen Schweinfurt und Dettelbach” (ĪAT): nav būtiskas ietekmes;

Maintal zwischen Schweinfurt und Dettelbach

teritorija “Mainaue zwischen Grafenrheinfeld und Kitzingen” (KNT): būtiska ietekme;

Mainaue zwischen Grafenrheinfeld und Kitzingen

teritorija “Maintal bei Sennfeld und Weyer” (KNT): būtiska ietekme.

Maintal bei Sennfeld und Weyer

Būtiski ietekmēto teritoriju platība ir 1 706  ha.

Kompensācijas pasākumi

Kompensācijas pasākumi

Tika apstiprinātas šādas attiecības:

dzīvotnes veids 6510: gandrīz 1:7;

| | dzīvotnes veids 91E0*: gandrīz 1:4. |
| --- | --- |

dzīvotnes veids 91E0*: gandrīz 1:4.

| | Pēdējā gadījumā attiecībā ir ņemts vērā tas, ka dzīvotnes atjaunošana var ilgt vairākas desmitgades. |
| --- | --- |

Pēdējā gadījumā attiecībā ir ņemts vērā tas, ka dzīvotnes atjaunošana var ilgt vairākas desmitgades.

| | Kompensācijas zona ir vietēja, jo vajadzīgā ekoloģiskā funkcija ir atrodama netālu. |
| --- | --- |

Kompensācijas zona ir vietēja, jo vajadzīgā ekoloģiskā funkcija ir atrodama netālu.

| | Skartās Natura 2000 teritorijas tiks paplašinātas ar ierosinātajiem kompensācijas pasākumiem, un pēc tam dalībvalsts tās noteiks un paziņos. Kopumā plūdu zonā Šveinfurtā un Vipfeldā ir paredzēti desmit pasākumi. |
| --- | --- |

Skartās Natura 2000 teritorijas tiks paplašinātas ar ierosinātajiem kompensācijas pasākumiem, un pēc tam dalībvalsts tās noteiks un paziņos. Kopumā plūdu zonā Šveinfurtā un Vipfeldā ir paredzēti desmit pasākumi.

Natura 2000

3.2.   Ar laiku saistīti kompensācijas pasākumu aspekti

Ar laiku saistīti kompensācijas pasākumu aspekti

| Vācija. Ar laiku saistīti kompensācijas pasākumu aspekti (izraksts no 2004. gada LANA)
   (4) |
| --- |

Vācija. Ar laiku saistīti kompensācijas pasākumu aspekti (izraksts no 2004. gada LANA)
   (4)

Vācija. Ar laiku saistīti kompensācijas pasākumu aspekti (izraksts no 2004. gada LANA

4

Pasākumiem vienotības nodrošināšanai vajadzētu būt veiktiem un funkcionējošiem jau tad, kad rodas kaitējums, ja tas ir tehniski iespējams. ES Komisija uzskata, ka skartajām sugām piemērotas dzīvotnes atjaunošanu var uzskatīt par vienotības nodrošināšanas pasākumu tikai tad, ja “izveidotā teritorija ir pieejama laikā, kad skartā teritorija zaudē savu dabisko vērtību ” (EIROPAS KOMISIJA 2000:49).

Tāpēc starp ekspertiem valda liela vienprātība par to, ka vienotības nodrošināšanas pasākumi būtu jāveic vēl pirms projekta īstenošanas (būvniecības sākumā) vai vismaz pirms attiecīgās Natura 2000 teritorijas būtiskā bojājuma sākuma, lai tie būtu gatavi lietošanai un cik vien iespējams funkcionāli bojājumu rašanās brīdī (piemēram, BAUMANN et al. 1999:470, AG FFH VERTRÄGLICHKEITSPRÜFUNG 1999:72, SSYMANK et al. 1998:39, WEYRICH 1999:1704, EIROPAS KOMISIJA 2000:49, SCHRÖDTER 2001:17, FGSV 2002:18, BERNOTAT 2003:25).

Natura

BAUMANN et al.

AG FFH VERTRÄGLICHKEITSPRÜFUNG

SSYMANK et al.

WEYRICH

SCHRÖDTER

FGSV

BERNOTAT

Šajā saistībā Federālā Administratīvā tiesa (17.5.2002. spriedums) arī atsaucas uz apdraudējumu, ko rada “funkcionalitātes nobīde laikā”. EIROPAS KOMISIJA (2000:50) pieprasa, lai parasti pasākuma rezultāts būtu izmantojams, ja ar projektu saistītajā teritorijā rodas kaitējums, ja vien nevar pierādīt, ka šī vienlaicība nav nepieciešama, lai nodrošinātu teritorijas ieguldījumu Natura 2000 tīklā.

Natura 2000

Protams, šīs funkcionalitātes nobīde laikā ir pieļaujama tikai tad, ja var droši sagaidīt, ka, veicot pasākumus, tiks panākta nepieciešamā kompensācija un tādējādi atjaunota vienotība (RAMSAUER 2000:608).

Tāpēc katrā atsevišķā gadījumā ir jāpārbauda,vai Natura 2000 ekoloģiskās vienotības kontekstā šī funkcionalitātes nobīde laikā ir pieļaujama. Tālāk ir izklāstīts gadījumu kopums (A gadījums. Vienotības nodrošināšanas pasākumu pilnīga funkcionalitāte, kas nepieciešama, samazinoties vērtībai; B gadījums. Samazinoties vērtībai, pasākumu pilnīga funkcionalitāte nav nepieciešama).

Tāpēc katrā atsevišķā gadījumā ir jāpārbauda,vai Natura 2000

Ja funkcionalitātes nobīdi laikā nevar saskaņot ar attiecīgo aizsardzības mērķi, vienotības nodrošināšanas pasākuma atzīšana būtu jāatliek.

A gadījums. Vienotības nodrošināšanas pasākumu pilnīga funkcionalitāte, kas nepieciešama, samazinoties vērtībai.

A gadījums. Vienotības nodrošināšanas pasākumu pilnīga funkcionalitāte, kas nepieciešama, samazinoties vērtībai.

Sugām nepieciešamajam dzīvotnes veidam vai dzīvotnēm jābūt pilnībā funkcionējošām pirms vērtības samazināšanās, jo īpaši, ja pastāv risks zaudēt attiecīgu sugas populāciju (tās daļu), kas aizsargāta saskaņā ar FFH direktīvas 2. pielikumu vai Putnu direktīvas 1. pielikumu. Šādos gadījumos tikai iepriekš īstenoti pasākumi, kas jau ir funkcionējoši intervences laikā, ir uzskatāmi par pietiekamiem pasākumiem vienotības nodrošināšanai. Dabas aizsardzības apsvērumu dēļ nav pieļaujama funkcionalitātes nobīde laikā.

FFH

Būtībā sugu dzīvotņu attīstībai nepieciešamais laiks, no vienas puses, ir atkarīgs no attiecīgo dzīvotņu vietējās attīstības periodiem un, no otras puses, no teritoriju pieejamības nepieciešamās populācijas ietvaros. Sugu populācijas atjaunošanas potenciālu cita starpā nosaka sugu telpiskais sadalījums, konkrētu izplatības centru un avota populāciju sastopamība ģeogrāfiskajā tuvumā, sugai raksturīgā mobilitāte un izplatīšanās spēja, kā arī teritoriju netraucēta pieejamība.

Ja intervence ietekmē stipri izolētas sugas vai sugu ar mazu mobilitāti parādīšanos, ar vienotības pasākumiem radītā dzīvotne var tikt no jauna apdzīvota vai populāciju tajā var atjaunot no ārpuses. Ir ļoti svarīgi, lai dzīvotnes tiktu iepriekš attīstītas pēc iespējas tuvāk skartajai populācijai un lai vieni un tie paši īpatņi vai populācijas jau pirms intervences varētu apdzīvot dzīvotni kā glābšanās dzīvotni. Vēlāk populācijas atjaunošanu dzīvotnē vairs nevar pilnībā garantēt, ņemot vērā būtisko populācijas vērtības samazināšanos.

Dzīvotņu veidu gadījumā dzīvotņu attīstības laiku nosaka to atjaunošanās spēja un abiotiskās teritorijas apstākļi, kas jāizveido, kā arī kolonizācija ar raksturīgām augu un dzīvnieku sugām (sal., piemēram, RIECKEN et al. 1994:21ff). Pilnīgu funkcionalitāti A gadījumā var sasniegt to dzīvotņu veidu gadījumā, kuriem ir īsāks attīstības laiks.

RIECKEN et al

Pasākumu iepriekšēja īstenošana

Pasākumu iepriekšēja īstenošana

Lai A situācijā varētu turpināt rīkoties, ir jābūt iespējai finansēt un īstenot pasākumus pirms projekta galīgās apstiprināšanas (..). Piemēram, pastāv praktiska iespēja nodrošināt teritoriju jau pirms lēmuma par plāna apstiprināšanu pieņemšanas, veicot zemes iegādi sagatavošanās nolūkā vai agrīnu zemes iegādi. Būtībā pakāpeniskas procedūras tam nodrošina labvēlīgākus nosacījumus.

Ņemot vērā vēlākā apstiprināšanas lēmuma īpašās juridiskās noteiktības prasības, FFH ietekmes novērtējuma sākotnējā procedūrā (piemēram, līniju noteikšanai vai teritorijas plānošanas procedūrās) galvenie lēmumi par vienotības nodrošināšanas pasākumu priekšmetu, vietu un apjomu jāpieņem jau projekta posmā. (sal., piemēram, KÜSTER 2001). Ja projekta struktūra paliek nemainīga, projekta apstiprināšanas laikā tās būtiski nemainīsies; pasākumus var īstenot iepriekš, tiklīdz kļūst zināms, ka projekts būtībā ir īstenojams.

FFH

KÜSTER

Arī teritoriju apkopošanas instrumenti un jau citā kontekstā noteikti kompensācijas pasākumi liecina, ka ir iespējama agrāka pasākumu īstenošana un tos var praktiski piemērot plānošanas ziņā (sal., piemēram, AMMERMANN et al. 1998, BUNZEL & BÖHME 2002). Papildu iespēja ir noslēgt nolīgumus arī starp projekta īstenotāju un zemes rezervāta apsaimniekotāju. Šie nolīgumi ļautu zemes rezervju apsaimniekotājam pārņemt veiktos pasākumus un saņem finansiālu kompensāciju gadījumā, ja projektu tomēr nevarētu īstenot kāda neparedzēta iemesla dēļ, kas ir maz ticams.

AMMERMANN et al.

BUNZEL & BÖHME

Turpmāk sniegtais A 26 plānošanas piemērs arī apliecina, ka papildus zemes iegādei sagatavošanās nolūkā ir arī atbilstoši izmantot plānošanu un apstiprināšanu apbūves posmā, lai varētu veikt pasākumu iepriekšēju īstenošanu.

Piemērs. Pasākumu iepriekšēja īstenošana A 26 gadījumā.

Piemērs. Pasākumu iepriekšēja īstenošana A 26 gadījumā.

Projekta skartu aizsargājamu putnu teritoriju ietekmē un tās vērtību mazina vairāki saistīti būvniecības posmi. Pašreizējā būvniecības posma apstiprināšanas laikā vienotības nodrošināšanas pasākumi jau ir veikti, kas daļēji ir tikai nākamo divu posmu, par kuriem vēl nav pieņemts plānošanas apstiprināšanas lēmums, izraisītās vērtības samazināšanās dēļ. Lai jauno dzīvotņu izveides pasākumi kļūtu iedarbīgāki, jau šā būvniecības posma plānošanas apstiprinājumā ir jāpārbauda,vai ir noteikts pasākumu apjoms, kas paredzēts pienācīgajā novērtējumā. Pasākumu īstenošana šādā veidā tika paātrināta par aptuveni pieciem gadiem, tādējādi izvairoties no laika starpības starp vērtības samazināšanos un kompensācijas funkciju.

Projekta skartu aizsargājamu putnu teritoriju ietekmē un tās vērtību mazina vairāki saistīti būvniecības posmi. Pašreizējā būvniecības posma apstiprināšanas laikā vienotības nodrošināšanas pasākumi jau ir veikti, kas daļēji ir tikai nākamo divu posmu, par kuriem vēl nav pieņemts plānošanas apstiprināšanas lēmums, izraisītās vērtības samazināšanās dēļ. Lai jauno dzīvotņu izveides pasākumi kļūtu iedarbīgāki, jau šā būvniecības posma plānošanas apstiprinājumā ir jāpārbauda,vai ir noteikts pasākumu apjoms, kas paredzēts pienācīgajā novērtējumā. Pasākumu īstenošana šādā veidā tika paātrināta par aptuveni pieciem gadiem, tādējādi izvairoties no laika starpības starp vērtības samazināšanos un kompensācijas funkciju.

Priekšnoteikumi tam ir zemes platību pieejamība tādā apmērā, kādus eksperti noteikuši kā nepieciešamu, nolīgums par apsaimniekošanas ierobežojumiem tur strādājošajiem lauksaimniekiem un vajadzības gadījumā līdzekļu pieejamība avansa kompensācijai, kas samaksāta krietni pirms nākamā būvniecības posma apstiprināšanas lēmuma. Šādu ieviešanas pamatnosacījumu iespējamība noteikti ir jāinterpretē katrā gadījumā atsevišķi. Projektā A 26 šādi nosacījumi ir nepārprotami. Zemes iegāde sagatavošanās nolūka ļāva nodrošināt teritorijas. Šajā procedūrā izvēlētā pieeja ir vērtējama atzinīgi, jo tā novērš īslaicīgu funkcionālu trūkumu draudus un nodrošina nepārtrauktu Natura 2000 tīkla vienotību visa projekta laikā, neaizkavējot to.

Priekšnoteikumi tam ir zemes platību pieejamība tādā apmērā, kādus eksperti noteikuši kā nepieciešamu, nolīgums par apsaimniekošanas ierobežojumiem tur strādājošajiem lauksaimniekiem un vajadzības gadījumā līdzekļu pieejamība avansa kompensācijai, kas samaksāta krietni pirms nākamā būvniecības posma apstiprināšanas lēmuma. Šādu ieviešanas pamatnosacījumu iespējamība noteikti ir jāinterpretē katrā gadījumā atsevišķi. Projektā A 26 šādi nosacījumi ir nepārprotami. Zemes iegāde sagatavošanās nolūka ļāva nodrošināt teritorijas. Šajā procedūrā izvēlētā pieeja ir vērtējama atzinīgi, jo tā novērš īslaicīgu funkcionālu trūkumu draudus un nodrošina nepārtrauktu Natura 2000 tīkla vienotību visa projekta laikā, neaizkavējot to.

Vajadzības gadījumā ir iespējams arī atsevišķs vienotības nodrošināšanas pasākumu plānošanas apstiprinājums, kas paredz to agrāku īstenošanu. Protams, projektu virzītājiem vienmēr ir iespēja brīvprātīgi agrīni īstenot pasākumus uz sava rēķina. Ja pasākumi, kas paredzēti intervences noteikumu kontekstā, tiek īstenoti savlaicīgi, vienotības nodrošināšanas pasākumi var pozitīvi ietekmēt kompensācijas un aizstāšanas pasākumu apjomu, jo papildu izmaksas, kas rodas pagaidu funkcionālo trūkumu dēļ, var tikt samazinātas.

Sabiedriskā sektora projektu operatoriem un projektu operatoriem, kuri īsteno daudzus vai lielus projektus, iespējams, veicot pakāpeniskas apstiprināšanas procedūras, šeit ir vislielākās rīcības iespējas, un tāpēc viņiem ir īpaša atbildība.

B gadījums. Samazinoties vērtībai, vienotības nodrošināšanas pasākumu pilnīga funkcionalitāte nav nepieciešama.

B gadījums. Samazinoties vērtībai, vienotības nodrošināšanas pasākumu pilnīga funkcionalitāte nav nepieciešama.

Dzīvotnes veidam vai sugu dzīvotnei nav obligāti jābūt pilnībā funkcionālai pirms būtiskas vērtības samazināšanās. Dažu tehnisku iemeslu dēļ, kas jānorāda visaptveroši, funkcionalitātes nobīde laikā ir attaisnojama līdz pasākuma pilnīgai darbībai, un tā ir jākompensē, īstenojot pasākumus attiecīgi plašākā mērogā. Ir pierādīts, ka šādā veidā tiek garantēts arī teritorijas ieguldījums Natura 2000

Natura 2000

Arī šajos gadījumos būtu jācenšas panākt pasākumu iepriekšēja īstenošana. Pieredze, kas iegūta, īstenojot citus dabas aizsardzības instrumentus, ļauj secināt, ka noteiktos apstākļos funkcionalitātes nobīdi laikā var novērst, palielinot pasākuma mērogu. To cita starpā pamato tas, ka laika nobīdi šādā veidā var lielā mērā kompensēt attiecībā uz noteiktām dzīvotnes funkcijām.

Pamatojoties uz funkcionalitātes nobīdi laikā, būtu jāizvēlas lielāki zemes papildinājumi, jo, lai gan pasākumi (piemēram, stādīšana) sākumā nevar pienācīgi pildīt funkcijas, tomēr būtiski lielāks krājums kopumā tomēr var sasniegt aptuveni tādu pašu kompensācijas līmeni. Plašāks pasākuma mērogs arī palielina prognožu drošību attiecībā uz funkcionālajiem aspektiem.

Piemērs.

  Šķērsojot plūstošu ūdenstilpni, ceļa projekts būtiski samazina dzīvotnes *91E0 “kastaņu un alkšņu meži gar tekošiem ūdeņiem” vērtību. Dzīvotnes zudums ir jākompensē citās teritorijās, kas ir piemērotas savas atrašanās vietas un funkcijas dēļ, ar vienotību nodrošinošiem pasākumiem; tas tiks panākts ar atbilstošu dzīvotnes veida stādīšanu un atjaunošanu. Tā kā citi papildu pasākumi, piemēram, veco mežu attīstība esošos līdzīgos dzīvotņu veidos, nav iespējami, pasākumu plānots īstenot daudzkārt lielākā teritorijā, lai kompensētu funkcionalitātes nobīdi laikā. Šeit ir runa par dzīvotnes veidu, kam raksturīgi koki un kuram ir attiecīgi ilgs attīstības laiks, ko nevar sasniegt pat ar pasākumu iepriekšēju īstenošanu.

Piemērs.

Šķērsojot plūstošu ūdenstilpni, ceļa projekts būtiski samazina dzīvotnes *91E0 “kastaņu un alkšņu meži gar tekošiem ūdeņiem” vērtību. Dzīvotnes zudums ir jākompensē citās teritorijās, kas ir piemērotas savas atrašanās vietas un funkcijas dēļ, ar vienotību nodrošinošiem pasākumiem; tas tiks panākts ar atbilstošu dzīvotnes veida stādīšanu un atjaunošanu. Tā kā citi papildu pasākumi, piemēram, veco mežu attīstība esošos līdzīgos dzīvotņu veidos, nav iespējami, pasākumu plānots īstenot daudzkārt lielākā teritorijā, lai kompensētu funkcionalitātes nobīdi laikā. Šeit ir runa par dzīvotnes veidu, kam raksturīgi koki un kuram ir attiecīgi ilgs attīstības laiks, ko nevar sasniegt pat ar pasākumu iepriekšēju īstenošanu.

Tomēr šis pasākums būtībā ir atzīstams par vienotību nodrošinošu pasākumu ar nosacījumu, ka pret to neliecina neviens konkrēts gadījums.

Tomēr šis pasākums būtībā ir atzīstams par vienotību nodrošinošu pasākumu ar nosacījumu, ka pret to neliecina neviens konkrēts gadījums.

4.   SAIKNES STARP VIDES NOVĒRTĒJUMA PROCEDŪRĀM: PN, IVN, SVN

SAIKNES STARP VIDES NOVĒRTĒJUMA PROCEDŪRĀM: PN, IVN, SVN

4.1.   Procedūru salīdzinājums pienācīgajā novērtējumā (PN), IVN un SVN

Procedūru salīdzinājums pienācīgajā novērtējumā (PN), IVN un SVN

| | PA | IVN | SVN |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz kāda veida norisēm attiecas? | Visiem plāniem vai projektiem, kam atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem/projektiem varētu būt būtiska ietekme uz Natura 2000 teritoriju (izņemot plānus vai projektus, kas tieši saistīti ar teritorijas apsaimniekošanu aizsardzības vajadzībām). | Visiem I pielikumā uzskaitītajiem projektiem.
  II pielikumā uzskatītājiem projektiem vajadzību pēc IVN nosaka individuāli vai pēc dalībvalstu noteiktajām robežvērtībām vai kritērijiem (kuros ņemti vērā III pielikumā norādītie kritēriji). | Visiem plāniem un programmām vai to grozījumiem, kas:






  a) | jāsagatavo un/vai jāpieņem iestādēm valsts, reģionālā vai vietējā mērogā; |

PA

IVN

SVN

Uz kāda veida norisēm attiecas?

Uz kāda veida norisēm attiecas?

Visiem plāniem vai projektiem, kam atsevišķi vai kopā ar citiem plāniem/projektiem varētu būt būtiska ietekme uz Natura 2000 teritoriju (izņemot plānus vai projektus, kas tieši saistīti ar teritorijas apsaimniekošanu aizsardzības vajadzībām).

plāniem

projektiem

Natura 2000

Visiem I pielikumā uzskaitītajiem projektiem.

projektiem

II pielikumā uzskatītājiem projektiem vajadzību pēc IVN nosaka individuāli vai pēc dalībvalstu noteiktajām robežvērtībām vai kritērijiem (kuros ņemti vērā III pielikumā norādītie kritēriji).

Visiem plāniem un programmām vai to grozījumiem, kas:

plāniem

programmām

a)

jāsagatavo un/vai jāpieņem iestādēm valsts, reģionālā vai vietējā mērogā;

| b) | prasīti saskaņā ar normatīviem, regulatīviem vai administratīviem noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

prasīti saskaņā ar normatīviem, regulatīviem vai administratīviem noteikumiem;

| c) | ir sagatavoti lietošanai lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, zivsaimniecībā, enerģētikā, ražošanā, transporta nozarē, atkritumu apsaimniekošanā, ūdens resursu apsaimniekošanā, telekomunikāciju nozarē, tūrismā, pilsētu un lauku rajonu plānošanā vai zemes izmantošanā un nosaka satvaru attīstības saskaņošanai nākotnē projektiem, kas uzskaitīti IVN direktīvas I un II pielikumā; vai |
| --- | --- |

c)

ir sagatavoti lietošanai lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, zivsaimniecībā, enerģētikā, ražošanā, transporta nozarē, atkritumu apsaimniekošanā, ūdens resursu apsaimniekošanā, telekomunikāciju nozarē, tūrismā, pilsētu un lauku rajonu plānošanā vai zemes izmantošanā un nosaka satvaru attīstības saskaņošanai nākotnē projektiem, kas uzskaitīti IVN direktīvas I un II pielikumā; vai

kuru iespējamās ietekmes dēļ uz vidi noteikta prasība veikt novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 6. vai 7. pantu.

Kāda dabai būtiska ietekme ir jānovērtē?

Kāda dabai būtiska ietekme ir jānovērtē?

Novērtējums jāveic, ņemot vērā teritorijas saglabāšanas mērķus (kas attiecas uz sugām / dzīvotņu veidiem, kuru sastopamība šajā teritorijā ir ievērojama).

teritorijas saglabāšanas mērķus

Novērtējums jāsagatavo, lai noteiktu, vai būs negatīva ietekme uz attiecīgās teritorijas viengabalainību.

Tieša un netieša, sekundāra, kumulatīva, pārrobežu, īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa, pastāvīga un īslaicīga, pozitīva un negatīva būtiska ietekme uz populāciju un cilvēka veselību; bioloģisko daudzveidību, īpašu uzmanību pievēršot sugām un dzīvotnēm, kas tiek aizsargātas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK; zemi, augsni, ūdeni, gaisu, klimatu un ainavu; materiālajām vērtībām, kultūras mantojumu un ainavu; un mijiedarbību starp šiem faktoriem.

Iespējamā būtiskā ietekme uz vidi, tostarp uz tādiem aspektiem kā bioloģiskā daudzveidība, populācija, cilvēka veselība, fauna, flora, augsne, ūdens, gaiss, klimatiskie faktori, materiālās vērtības, kultūras mantojums, tostarp arhitektūras un arheoloģiskais mantojums, ainava un iepriekšminēto faktoru mijiedarbība.

Kas ir atbildīgs par izvērtējumu?

Kas ir atbildīgs par izvērtējumu?

Par PN veikšanu ir atbildīga kompetentā iestāde. Šajā kontekstā attīstītājam var būt jāveic visa vajadzīgā izpēte un jāsniedz kompetentajai iestādei visa informācija, kas vajadzīga, lai tā varētu pieņemt pilnā mērā informētu lēmumu. Tādējādi vajadzības gadījumā kompetentā iestāde var arī ievākt atbilstošu informāciju no citiem avotiem.

Attīstītājs sniedz vajadzīgo informāciju, kas kompetentajai iestādei, kura dod piekrišanu attīstīšanai, rūpīgi jāņem vērā, tāpat kā apspriešanās rezultāti.

SVN direktīva dod dalībvalstīm plašu rīcības brīvību SVN atbildīgo iestāžu noteikšanā. Tās var būt iestādes, kas ir atbildīgas par plāna/programmas sagatavošanu, vides aizsardzības iestādes, ar ko apspriežas ex lege par tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas jāiekļauj vides ziņojumā, kā arī par plāna/programmas projektu un pievienoto vides ziņojumu, vai iestādes, kam īpaši uzticēta SVN procedūras vadīšana.

ex lege

Vai notiek apspriešanās ar publiskām vai citām iestādēm?

Vai notiek apspriešanās ar publiskām vai citām iestādēm?

Dzīvotņu direktīvā nav noteikts nepārprotams pienākums saņemt plašākas sabiedrības viedokli, apstiprinot tādus plānus vai projektus, kam jāveic pienācīgs novērtējums. Saskaņā ar 6. panta 3. punkta formulējumu tas ir jādara tikai “vajadzības gadījumā”. Tomēr Tiesa ir paskaidrojusi, ka, pamatojoties uz Orhūsas konvencijas prasībām, attiecīgajai sabiedrībai, tostarp atzītām vides NVO, ir tiesības piedalīties atļauju piešķiršanas procedūrā (C-243/15 49. punkts). Šīs tiesības jo īpaši ietver “tiesības “efektīvi piedalīties [visā] ar vidi saistīto lēmumu pieņemšanas procesā”, “rakstiski vai attiecīgos gadījumos sabiedriskās apspriešanas laikā vai publiskās pārrunās ar pieteikuma iesniedzēju [iesniedzot] jebkādus komentārus, informāciju, analīzi vai viedokļus, ko sabiedrība uzskata par būtiskiem saistībā ar paredzamo darbību” (lieta C-243/15, 46. punkts).

Obligāti – apspriešanās pirms attīstīšanas priekšlikuma pieņemšanas.

Dalībvalstīm jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tām iestādēm, kuras varētu būt saistītas ar projektu (tostarp vides aizsardzības, vietējās un reģionālās iestādes), tiek dota iespēja izteikt savu viedokli par lūgumu atļaut veikt attīstīšanu. Tie paši principi attiecas uz apspriešanos ar attiecīgo sabiedrības daļu.

Ja būtiska ietekme uz vidi varētu rasties citā dalībvalstī, jāapspriežas ar šīs valsts attiecīgajām iestādēm un sabiedrību.

Obligāti – apspriešanās pirms plāna vai programmas pieņemšanas.

Dalībvalstīm jāapspriežas ar iestādēm, kuras to specifisko vides aizsardzības pienākumu dēļ varētu būt saistītas ar plāna/programmas īstenošanas radīto ietekmi uz vidi. Ir jāapspriežas ar sabiedrību, tostarp to sabiedrības daļu, kuru ir skārusi vai ko varētu skart šī ietekme, vai kurai ir interese par lēmumu pieņemšanu (tostarp NVO).

Iestādēm un sabiedrībai agrīnā posmā un atbilstošā laika periodā jādod iespēja reāli paust savu viedokli par plāna vai programmas projektu un tam pievienoto vides ziņojumu, pirms šis plāns vai programma tiek pieņemta vai iesniegta izskatīšanai likumdošanas procedūrā.

Ja būtiska ietekme uz vidi varētu rasties citā dalībvalstī, jāapspriežas ar šīs valsts attiecīgajām iestādēm un sabiedrību.

Cik saistoši ir novērtējuma rezultāti?

Cik saistoši ir novērtējuma rezultāti?

Saistoši.

Kompetentās iestādes drīkst dot piekrišanu plānam vai projektam tikai pēc tam, kad ir pārliecinājušās, ka šis plāns vai projekts negatīvi neietekmēs teritorijas viengabalainību.

Apspriešanas rezultāti un IVN laikā apkopotā informācija ir pienācīgi jāņem vērā, saskaņojot attīstību.

pienācīgi jāņem vērā

Lēmums dot atļauju attīstībai ietver vismaz pamatotu secinājumu (proti, IVN lēmumu) un visus ar to saistītos vidiskos nosacījumus.

Vides ziņojums un paustie viedokļi ir jāņem vērā, sagatavojot plānu vai programmu un pirms šo dokumentu pieņemšanas vai iesniegšanas izskatīšanai likumdošanas procedūrā.

jāņem vērā

5.   STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA. PLĀNU NOVĒRTĒŠANA

STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA. PLĀNU NOVĒRTĒŠANA

5.1.   Piemērs: lielceļu plānošana Austrijā

Piemērs: lielceļu plānošana Austrijā

| Lielceļu plānošana Austrijā. Izvērtēšana un pienācīgs novērtējums |
| --- |
| Lielceļu plānošana Austrijā notiek trīs dažādos projekta posmos, kuros atkārtoti nosaka pienācīga novērtējuma nepieciešamību. | 1. posmā (“Voruntersuchung” vai “Korridoruntersuchung”) nosaka iespējamās konflikta zonas aplūkojamajā teritorijā, lai izslēgtu koridorus ar nepieļaujamu iedarbību un attiecīgi lielu risku, ka tos neapstiprina. Īpaša uzmanība tiek pievērsta aizsargājamām teritorijām, tostarp Natura 2000 teritorijām. 1. posma rezultāti ir iespējamo projekta un izpētes programmas variantu iepriekšēja atlase 2. posmam. Parasti vajadzība veikt pienācīgu novērtējumu tiek noteikta šajā posmā (izvērtēšanas posmā). |

Lielceļu plānošana Austrijā. Izvērtēšana un pienācīgs novērtējums

Lielceļu plānošana Austrijā. Izvērtēšana un pienācīgs novērtējums

Lielceļu plānošana Austrijā notiek trīs dažādos projekta posmos, kuros atkārtoti nosaka pienācīga novērtējuma nepieciešamību.

1. posmā (“Voruntersuchung” vai “Korridoruntersuchung”) nosaka iespējamās konflikta zonas aplūkojamajā teritorijā, lai izslēgtu koridorus ar nepieļaujamu iedarbību un attiecīgi lielu risku, ka tos neapstiprina. Īpaša uzmanība tiek pievērsta aizsargājamām teritorijām, tostarp Natura 2000 teritorijām. 1. posma rezultāti ir iespējamo projekta un izpētes programmas variantu iepriekšēja atlase 2. posmam. Parasti vajadzība veikt pienācīgu novērtējumu tiek noteikta šajā posmā (izvērtēšanas posmā).

Voruntersuchung

Korridoruntersuchung

Natura 2000

| | 2. posmā (“Vorprojekt” vai “Variantenuntersuchung”) nosaka dzīvotņu un sugu jutīgumu dažādos iespējamos projekta variantos un paredz to iespējamo ietekmi uz vidi. Saskaņā ar valsts iekšējām prasībām (RVS* (5)) šajā posmā ir vajadzīgi sīki izstrādāti apsekojumi par pienācīgu novērtējumu. Mērķis ir garantēt iespējami drīzu ES aizsargātu sugu un dzīvotņu izskatīšanu. Šā posma beigās tiek izvēlēts viens iespējamais projekta variants. |
| --- | --- |

2. posmā (“Vorprojekt” vai “Variantenuntersuchung”) nosaka dzīvotņu un sugu jutīgumu dažādos iespējamos projekta variantos un paredz to iespējamo ietekmi uz vidi. Saskaņā ar valsts iekšējām prasībām (RVS* (5)) šajā posmā ir vajadzīgi sīki izstrādāti apsekojumi par pienācīgu novērtējumu. Mērķis ir garantēt iespējami drīzu ES aizsargātu sugu un dzīvotņu izskatīšanu. Šā posma beigās tiek izvēlēts viens iespējamais projekta variants.

Vorprojekt

Variantenuntersuchung

RVS

5

| | 3. posmā (“Einreichprojekt”) notiek apstiprināšanas procedūru plānošana. Tiek precizēta izvēlētā maršruta iespējamā ietekme uz vidi, un iespējamo negatīvo ietekmi mazina ar atbilstošiem pasākumiem. Mērķis ir ekoloģiski atbildīgs, bez ietekmes uz teritorijas aizsardzības mērķiem vai aizsargājamām sugām un likumīgi apstiprināmu projekta plānu. |
| --- | --- |

3. posmā (“Einreichprojekt”) notiek apstiprināšanas procedūru plānošana. Tiek precizēta izvēlētā maršruta iespējamā ietekme uz vidi, un iespējamo negatīvo ietekmi mazina ar atbilstošiem pasākumiem. Mērķis ir ekoloģiski atbildīgs, bez ietekmes uz teritorijas aizsardzības mērķiem vai aizsargājamām sugām un likumīgi apstiprināmu projekta plānu.

Einreichprojekt

Priekšlaicīgas izvērtēšanas priekšrocības ir vajadzīgo juridisko procedūru, šajā gadījumā – atbilstoša novērtējuma vai citos gadījumos – atkāpes procedūras, savlaicīga noteikšana. Tādējādi procesuālie riski tiek noteikti pietiekami agri un var īstenot izvairīšanās stratēģijas.

Iespējamu konflikta teritoriju lokalizācijai tiek izmantotas Natura 2000 teritoriju standarta datu veidlapas, kā arī dati no vaislas putnu nacionālā atlanta, reģionālo un vietējo dzīvotņu apsekojumi (ciktāl tie ir pieejami un aktuāli). Izvērtējot pašreizējo situāciju un iespējamo ietekmi, tiek ņemti vērā arī sarkanie saraksti (valsts vai provinces), dati no 17. pantā paredzētā ziņojuma, valsts un provinču noteikumi par valsts aizsargājamām sugām un citi reģionā pieejamie dati. Ja iespējams, var izmantot papildu uzraudzības datus, piemēram, no sugu aizsardzības projektiem vai reģionā īstenotajiem LIFE projektiem.

Natura 2000

LIFE

Avots: gadījuma analīze, ko sagatavojusi ASFINAG.

Avots:

ASFINAG

5.2.   Piemērs: jaunas hidroelektrostacijas stratēģiskā plānošana Donavā

Piemērs: jaunas hidroelektrostacijas stratēģiskā plānošana Donavā

| Jaunas hidroelektrostacijas stratēģiskā plānošana Donavas baseinā |
| --- |

Jaunas hidroelektrostacijas stratēģiskā plānošana Donavas baseinā

Jaunas hidroelektrostacijas stratēģiskā plānošana Donavas baseinā

Ilgtspējīgas hidroelektrostacijas attīstības pamatprincipus Donavas baseinā izstrādāja Starptautiskā Donavas upes aizsardzības komisija (ICPDR), un Donavas reģiona valstis tos pieņēma 2013. gada jūnijā. Pamatprincipi tika izstrādāti plašā līdzdalīgā procesā, kurā piedalījās pārstāvji no enerģētikas un vides jomas pārvaldes iestādēm, hidroenerģijas nozares, NVO un zinātnieku aprindām.

ICPDR

Viņi iesaka stratēģisku plānošanas pieeju jaunu hidroelektrostaciju attīstībai. Šai pieejai ir jābalstās uz divpakāpju novērtējumu (tostarp ieteicamo kritēriju sarakstiem) – nacionālo vai reģionālo novērtējumu, kam seko konkrētā projekta novērtējums.

Vispirms apzina tos upes posmus, kuros hidroenerģijas attīstīšanu aizliedz nacionālie vai reģionālie tiesību akti vai vienošanās (aizlieguma zonas). Kritēriji, kas ir spēkā dažās Eiropas valstīs šajā kategorijā, ir šādi: aizsargājamās teritorijas, augstas ekoloģiskās vērtības posmi, atskaites posmi, sateces baseina lielums.

Ieteicamajā valsts/reģionālo kritēriju sarakstā ietver šādu informāciju:

| — | dabīgums. Upes posmu/ ūdenstilpes stāvoklis attiecībā pret novirzi no veidam raksturīgiem dabas apstākļiem attiecībā uz hidroloģiju, morfoloģiju, bioloģisko un nogulumu nepārtrauktību, kā arī bioloģiskajām kopienām, |
| --- | --- |

—

dabīgums. Upes posmu/ ūdenstilpes stāvoklis attiecībā pret novirzi no veidam raksturīgiem dabas apstākļiem attiecībā uz hidroloģiju, morfoloģiju, bioloģisko un nogulumu nepārtrauktību, kā arī bioloģiskajām kopienām,

dabīgums.

| — | ūdenstilpes stāvoklis attiecībā uz retumu un ekoloģisko vērtību. Upes veida retums, upes posma ekoloģiskais stāvoklis un jutīgums, |
| --- | --- |

—

ūdenstilpes stāvoklis attiecībā uz retumu un ekoloģisko vērtību. Upes veida retums, upes posma ekoloģiskais stāvoklis un jutīgums,

ūdenstilpes stāvoklis attiecībā uz retumu un ekoloģisko vērtību.

| — | upes posma īpašā ekoloģiskā struktūra un funkcija arī attiecībā uz visu sateces baseinu/apakšbaseinu un saistībā ar ekosistēmu pakalpojumiem. Piemēram, īpašas dzīvotnes jutīgām/vērtīgām zivju sugām vai citiem upes ekoloģijas bioloģiskās kvalitātes elementiem (piemēram, sarkanā saraksta sugām), |
| --- | --- |

—

upes posma īpašā ekoloģiskā struktūra un funkcija arī attiecībā uz visu sateces baseinu/apakšbaseinu un saistībā ar ekosistēmu pakalpojumiem. Piemēram, īpašas dzīvotnes jutīgām/vērtīgām zivju sugām vai citiem upes ekoloģijas bioloģiskās kvalitātes elementiem (piemēram, sarkanā saraksta sugām),

upes posma īpašā ekoloģiskā struktūra un funkcija arī attiecībā uz visu sateces baseinu/apakšbaseinu un saistībā ar ekosistēmu pakalpojumiem.

| — | aizsargājamās teritorijas un aizsargājamās vietas. Piemēram, Natura 2000 teritorijas, Ramsaras vietas, UNESCO biosfēras rezervāti, nacionālie, reģionālie un dabas parki utt. |
| --- | --- |

—

aizsargājamās teritorijas un aizsargājamās vietas. Piemēram, Natura 2000 teritorijas, Ramsaras vietas, UNESCO biosfēras rezervāti, nacionālie, reģionālie un dabas parki utt.

aizsargājamās teritorijas un aizsargājamās vietas.

Natura 2000

UNESCO

Otrajā posmā visi pārējie posmi tiks novērtēti, izmantojot novērtēšanas matricu un klasifikācijas shēmu.

Tā kā daudzi upju posmi un palienes Donavas baseinā ir aizsargāti saskaņā ar Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu, ir jāņem vērā noteikumi un prasības atbilstoši Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanai un aizsardzībai, kā arī nepieciešamība pienācīgi novērtēt iespējamo projektu ietekmi attiecīgajās teritorijā.

Natura 2000

Nacionālais vai reģionālais novērtējums ir instruments, kas palīdz pārvaldei novirzīt jaunas hidroelektrostacijas uz tām teritorijām, kur paredzamā ietekme uz vidi ir minimāla. Ja nepieciešams, ir jāņem vērā Donavas baseina mēroga vai pārrobežu aspekti. Labumu no nacionālā vai reģionālā novērtējuma gūst gan vides saimniecības un ūdenssaimniecības nozares, gan hidroenerģijas nozare, jo tas vairo lēmumu pieņemšanas procesa paredzamību un skaidri atklāj, kurās vietās varētu atļaut īstenot jaunus projektus.

Novērtējums nacionālā vai reģiona līmenī ir vispārīgāks, turpretī projekta novērtējumā, kurā upes posmus iedala pēc to piemērotības iespējamai izmantošanai hidroenerģijas vajadzībām, tiek sniegts detalizētāks un dziļāks konkrēta projekta priekšrocību un ietekmes novērtējums. Tas palīdz izvērtēt, vai projekts ir pienācīgi pielāgots konkrētai atrašanās vietai. Projekta novērtējumu veic, reaģējot uz pieteikumu jaunas hidroelektrostacijas licences izdošanai, tādēļ tas ir atkarīgs no konkrētā projekta veidola.

Tad ietekmes mazināšanas pasākumi ir jānosaka tā, lai līdz minimumam samazinātu hidroenerģijas iekārtu negatīvo ietekmi uz ūdens ekosistēmām. Zivju migrācijas un ekoloģiskā caurplūduma nodrošināšana ir prioritāri pasākumi ūdeņu ekoloģiskā stāvokļa saglabāšanai un uzlabošanai.

Upju ekoloģijai un no ūdens ekosistēmām tieši atkarīgajiem mitrājiem nozīmīgi ir citi ietekmes mazināšanas pasākumi, piemēram, nogulšņu apsaimniekošanas uzlabošana, mākslīgu ūdens līmeņa svārstību (maksimumslodzes režīmā) negatīvās ietekmes mazināšana, pazemes ūdeņu stāvokļa uzturēšana vai konkrēta veida dzīvotņu un piekrastes zonu atjaunošana. Tādēļ šo pasākumu īstenošana būtu jāapsver projekta izstrādes gaitā, ņemot vērā izmaksu lietderību un elektroapgādes drošību.

Pamatprincipos ir noteikta Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. un 4. punktā paredzētās procedūras piemērošana gadījumos, kad jaunas hidroelektrostacijas attīstība var ietekmēt Natura 2000 teritoriju.

Natura 2000

https://www.icpdr.org/main/activities-projects/hydropower

5.3.   Piemērs: atkrastes vējparku un tīkla savienojumu teritoriālais plāns Vācijas EEZ Ziemeļjūrā

Piemērs: atkrastes vējparku un tīkla savienojumu teritoriālais plāns Vācijas EEZ Ziemeļjūrā

| Atkrastes energotīklu telpiskais plāns Vācijas ekskluzīvajai ekonomikas zonai Ziemeļjūrā

  Atkrastes tīkla plānā ir noteikti atkrastes vējparki, kas piemēroti kolektīviem tīkla savienojumiem. Līdztekus tam atkrastes tīkla plānā ir noteikti nepieciešamie kabeļu maršruti un vējparku tīkla savienojumu vietas, tajā ir iekļauti starpsavienojumu kabeļu maršruti un iespējamo šķērssavienojumu apraksti.
  Vācijas EEZ kuģošanai, cauruļvadiem un atkrastes vēja enerģijas ražošanai ir paredzētas prioritāras teritorijas. Šajās teritorijās citi izmantošanas veidi ir aizliegti, ja vien tie nav saderīgi. Natura 2000 teritorijās vēja turbīnas nav atļautas. Teritoriālajos ūdeņos un satiksmes sadales shēmu šķērsošanas vietās EEZ saražotās elektroenerģijas transportēšanai paredzēto zemūdens kabeļu novietojumu jāprojektē noteiktajos kabeļu koridoros. Plāna izstrādes laikā tika veikts stratēģiskais vides novērtējums.
  Lai mazinātu negatīvo ietekmi uz jūras vidi cauruļvadu un kabeļu likšanas darbu laikā, plānā ir noteikts, ka jutīgas dzīvotnes nedrīkst šķērsot laikā, kad konkrētas sugas ir īpaši ievainojamas.
  Cauruļvadu un kabeļu likšanas un ekspluatācijas laikā nedrīkst nodarīt bojājumus vai iznīcināt tādus smilšu sēkļus, rifus un aizsargājamo bentisko sabiedrību apgabalus, kuri ir uzskatāmi par īpaši jutīgām dzīvotnēm, turklāt saskaņā ar OSPAR konvenciju ir jāievēro vidiskās paraugprakses. Plāna nolūks bija arī salāgot prioritāros apgabalus cauruļvadu un vējparku celtniecībai.
  Plānošanas principi, piemēram, maksimāla kabeļu apvienošana un trašu projektēšana, apejot Natura 2000 teritorijas, ir vērsti uz to, lai samazinātu energotīklu infrastruktūrai vajadzīgo platību un samazinātu potenciālo ietekmi uz jūras vidi. Plānā, kuram tika veikts stratēģiskais vides novērtējums, ir noteikta nākamajos desmit gados izveidojamo atkrastes energotīklu pieslēgumu jauda un plānotais grafiks.
  https://www.bsh.de/EN/TOPICS/Offshore/Maritime_spatial_planning/maritime_spatial_planning_node.html |
| --- |

Atkrastes energotīklu telpiskais plāns Vācijas ekskluzīvajai ekonomikas zonai Ziemeļjūrā

Atkrastes energotīklu telpiskais plāns Vācijas ekskluzīvajai ekonomikas zonai Ziemeļjūrā

Atkrastes tīkla plānā ir noteikti atkrastes vējparki, kas piemēroti kolektīviem tīkla savienojumiem. Līdztekus tam atkrastes tīkla plānā ir noteikti nepieciešamie kabeļu maršruti un vējparku tīkla savienojumu vietas, tajā ir iekļauti starpsavienojumu kabeļu maršruti un iespējamo šķērssavienojumu apraksti.

Vācijas EEZ kuģošanai, cauruļvadiem un atkrastes vēja enerģijas ražošanai ir paredzētas prioritāras teritorijas. Šajās teritorijās citi izmantošanas veidi ir aizliegti, ja vien tie nav saderīgi. Natura 2000 teritorijās vēja turbīnas nav atļautas. Teritoriālajos ūdeņos un satiksmes sadales shēmu šķērsošanas vietās EEZ saražotās elektroenerģijas transportēšanai paredzēto zemūdens kabeļu novietojumu jāprojektē noteiktajos kabeļu koridoros. Plāna izstrādes laikā tika veikts stratēģiskais vides novērtējums.

Natura 2000

Lai mazinātu negatīvo ietekmi uz jūras vidi cauruļvadu un kabeļu likšanas darbu laikā, plānā ir noteikts, ka jutīgas dzīvotnes nedrīkst šķērsot laikā, kad konkrētas sugas ir īpaši ievainojamas.

Cauruļvadu un kabeļu likšanas un ekspluatācijas laikā nedrīkst nodarīt bojājumus vai iznīcināt tādus smilšu sēkļus, rifus un aizsargājamo bentisko sabiedrību apgabalus, kuri ir uzskatāmi par īpaši jutīgām dzīvotnēm, turklāt saskaņā ar OSPAR konvenciju ir jāievēro vidiskās paraugprakses. Plāna nolūks bija arī salāgot prioritāros apgabalus cauruļvadu un vējparku celtniecībai.

OSPAR

Plānošanas principi, piemēram, maksimāla kabeļu apvienošana un trašu projektēšana, apejot Natura 2000 teritorijas, ir vērsti uz to, lai samazinātu energotīklu infrastruktūrai vajadzīgo platību un samazinātu potenciālo ietekmi uz jūras vidi. Plānā, kuram tika veikts stratēģiskais vides novērtējums, ir noteikta nākamajos desmit gados izveidojamo atkrastes energotīklu pieslēgumu jauda un plānotais grafiks.

Natura 2000

https://www.bsh.de/EN/TOPICS/Offshore/Maritime_spatial_planning/maritime_spatial_planning_node.html

---

(1)  https://www.synbiosys.alterra.nl/bij12/routeplanner.aspx

1

(2)  https://www.commissiemer.nl/docs/mer/diversen/leidraad_bepaling_significantie27052010.pdf

2

(3)  RVS = autoceļu plānošanas, būvniecības un uzturēšanas pamatnostādnes un noteikumi (RVS) www.fsv.at

3

RVS

RVS

(4)  LANA / Pastāvīgās LANA komitejas “intervences regula” (2004): tehniskās prasības vienotības nodrošināšanas pasākumiem saskaņā ar 34. panta 5. punktu Federālajā dabas aizsardzības likumā (BNatSchG). Pielikums 2004. gada 4. un 5. martaLANA 87. sanāksmes 4.6. TOP.

4

LANA

LANA

BNatSchG

LANA

TOP

(5)  RVS = autoceļu plānošanas, būvniecības un uzturēšanas pamatnostādnes un noteikumi (RVS) www.fsv.at

5

RVS

RVS

---