# Službeni list C 446/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 446 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.3. studenoga 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 446

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.3. studenoga 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 446/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 446/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA |
| 2021/C 446/02 | Mišljenje Europske Središnje Banke оd 7. rujna 2021. o Prijedlogu direktive o izmjeni Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Uredbe (EU) br. 537/2014 u pogledu korporativnog izvještavanja o održivosti (CON/2021/27) | 2 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA

2021/C 446/02

Mišljenje Europske Središnje Banke оd 7. rujna 2021. o Prijedlogu direktive o izmjeni Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Uredbe (EU) br. 537/2014 u pogledu korporativnog izvještavanja o održivosti (CON/2021/27)

2

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 446/03 | Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava | 11 |
| | Europska komisija |
| 2021/C 446/04 | Tečajna lista eura — 29. listopada 2021. | 12 |
| 2021/C 446/05 | Tečajna lista eura — 2. studenoga 2021. | 13 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2021/C 446/06 | Porez na dodanu vrijednost (PDV) – Izuzeto investicijsko zlato – Popis zlatnih kovanica koje zadovoljavaju kriterije utvrđene člankom 344. stavkom 1. točkom 2. Direktive Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. (posebna odredba ZA investicijsko zlato) – Vrijedi za 2022. | 14 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2021/C 446/03

Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

11

Europska komisija

2021/C 446/04

Tečajna lista eura — 29. listopada 2021.

12

2021/C 446/05

Tečajna lista eura — 2. studenoga 2021.

13

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2021/C 446/06

Porez na dodanu vrijednost (PDV) – Izuzeto investicijsko zlato – Popis zlatnih kovanica koje zadovoljavaju kriterije utvrđene člankom 344. stavkom 1. točkom 2. Direktive Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. (posebna odredba ZA investicijsko zlato) – Vrijedi za 2022.

14

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 446/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 36 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 446/10 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 38 |
| 2021/C 446/11 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 43 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 446/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

36

DRUGI AKTI

Europska komisija

2021/C 446/10

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

38

2021/C 446/11

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 446/01)

Dana 25. listopada 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10454. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10454. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

III. Pripremni akti

EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/2

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

оd 7. rujna 2021.

o Prijedlogu direktive o izmjeni Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Uredbe (EU) br. 537/2014 u pogledu korporativnog izvještavanja o održivosti (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Uvod i pravna osnova

Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 29. lipnja 2021. zahtjev Europskog parlamenta za davanje mišljenja o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Uredbe (EU) br. 537/2014 u pogledu korporativnog izvještavanja o održivosti (1) (dalje u tekstu: „Prijedlog direktive”).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja utemeljena je na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije budući da Prijedlog direktive sadrži odredbe iz područja nadležnosti ESB-a, uključujući, naročito, provedbu monetarne politike u skladu s člankom 127. stavkom 2. prvom alinejom i člankom 282. stavkom 1. Ugovora, bonitetni nadzor kreditnih institucija u skladu s člankom 127. stavkom 6. Ugovora i doprinos nesmetanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na stabilnost financijskog sustava u skladu s člankom 127. stavkom 5. Ugovora. Upravno vijeće donijelo je ovo mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

1.   Opće napomene

| 1.1 | ESB pozdravlja cilj Prijedloga direktive da se poboljšaju količina, kvaliteta i dostupnost informacija povezanih s održivosti, kao dio šireg programa održivog financiranja Europske komisije (2), te u skladu s ciljevima europskog zelenog plana (3). ESB nadalje pozdravlja vremenski okvir utvrđen u Prijedlogu direktive, posebno donošenje prvog skupa standarda izvještavanja o održivosti do listopada 2022. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Trenutačnim režimom Europske unije (EU) o korporativnom objavljivanju informacija o održivosti ne osiguravaju se dostatne, dosljedne i usporedive informacije za privatni sektor ili tijela javne vlasti. Dionici ne mogu procijeniti utjecaj društava na održivost, a posebno na klimatske promjene. Boljim objavljivanjem pokazatelja usmjerenih na budućnost dionicima bi se ne bi samo omogućilo praćenje napretka društava u usklađivanju njihovih poslovnih modela i poslovanja s putanjama koje su u skladu s niskougljičnim gospodarstvom, a zatim s nultom neto stopom emisije ugljika, kako je predviđeno u europskom zelenom planu, već bi se pridonijelo i procjeni rizika za društva od potencijalnih revalorizacija imovine u slučaju neusklađenih putanja. U tom smislu, Prijedlogom direktive podupiru se i dopunjuju informacije koje će društva morati objaviti u skladu s Uredbom (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (4) (dalje u tekstu „Uredba o taksonomiji”) te se gospodarstvo EU-a približava ciljevima europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Standardi o objavljivanju informacija o održivosti koji trenutačno prevladavaju na financijskim tržištima nisu dovoljni kako bi se osiguralo da svi sudionici na tržištu pravilno razumiju financijske rizike povezane s održivosti i da ih u potpunosti cijene. Ograničena kvaliteta i količina informacija o održivosti na razini društava ograničava informacije dostupne ulagateljima i sudionicima na financijskim tržištima. Njome se smanjuje transparentnost, povećava asimetričnost informacija, šteti usporedivosti i općenito ometa razvoj održivog financiranja i donošenje informiranih odluka o ulaganjima. Nadalje, kako je navedeno i u uvodnim izjavama Prijedloga direktive, višestruke odluke o ulaganju kojima se ne uzimaju u obzir rizici povezani s održivosti mogu dovesti do agregiranih i pojačanih učinaka koji mogu stvoriti sistemske rizike koji ugrožavaju financijsku stabilnost (5). Osim toga, loše stanje korporativnog objavljivanja informacija o održivosti sprječava regulatorna tijela, nadzorna tijela, tijela za financijsku stabilnost i središnje banke da na odgovarajući način procijene izloženost održivosti, a posebno rizike povezane s klimatskim promjenama za društva te kreditne i financijske institucije koje se koriste korporativnim objavljivanjem informacija za donošenje odluka o financiranju. Stoga ESB smatra Prijedlog direktive nužnim korakom za rješavanje nedostatka podataka koji trenutačno sprječava razvoj odgovarajuće politike održivosti, procjene rizika i okvira za praćenje rizika za financijski sektor (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ESB smatra da je Prijedlog direktive važan korak prema dovršetku unije tržišta kapitala, a posebno razvoju integriranih, značajnih i zrelih zelenih tržišta kapitala EU-a koja nadilaze nacionalne granice (7). Zelenom unijom tržišta kapitala dodatno bi se ojačala uloga EU-a na zelenim tržištima kapitala diljem svijeta (8), čime bi se ojačala uloga eura kao globalne valute. Stvaranjem zajedničkih standarda i infrastruktura za zelena tržišta kapitala EU-a, zelena unija tržišta kapitala bi stoga mogla djelovati kao katalizator za integraciju tržišta kapitala EU-a u cjelini (9). Konkretno, standardizirano i pouzdano objavljivanje informacija (o održivosti) preduvjet je za osiguranje da ulagatelji imaju pouzdane i usporedive podatke na temelju kojih mogu donositi odluke o ulaganjima, a time je i ključno za olakšavanje raspodjele kapitala najpoželjnijim projektima diljem EU-a, u skladu s ciljevima jedinstvenog tržišta. Posljedična povećana raspodjela kapitala može pomoći u poboljšanju prekogranične podjele rizika s privatnim sektorom i otpornosti gospodarstva EU-a (10). U tom pogledu ESB također pozdravlja činjenicu da je Prijedlogom direktive predviđena potreba za uključivanjem informacija o održivosti koje objavljuju poduzeća u predstojeću europsku jedinstvenu pristupnu točku (11). Integriranjem objavljivanja informacija o održivosti s financijskim podacima stvorila bi se „jedinstvena kontaktna točka” za sve ključne informacije o poduzeću, uključujući njegove zelene reference, što bi koristilo ne samo ulagateljima, već i svim privatnim i javnim dionicima zainteresiranima za financijsko izvještavanje i izvještavanje o održivosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ESB podržava predložene zahtjeve prema kojima velika poduzeća iz EU-a i poduzeća uvrštena na uređena tržišta EU-a, uključujući kreditne institucije, moraju objaviti niz ciljeva u vezi s održivosti i napredak u njihovu postizanju. Reputacijski rizik s kojim se suočavaju poduzeća koja ne ispunjavaju svoje obveze usklađivanja s Pariškim sporazumom pridonijet će promicanju tržišne discipline i dati važan doprinos strategijama kreditnih institucija za upravljanje rizicima i njihovo usklađivanje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kako bi se poboljšala transparentnost i potaknulo odgovarajuće nadzorno praćenje, posebno rizika povezanih s klimatskim promjenama i rizika za okoliš, ESB također smatra da bi, kako je predloženo u novoj strategiji Komisije za održivo financiranje (12), financijske institucije trebale objaviti svoje planove za prelazak na održivost i smanjenje ugljika, uključujući srednjoročne i dugoročne ciljeve i informacije o tome kako planiraju smanjiti svoj okolišni otisak. To može biti snažan alat za usmjeravanje financijskog sustava prema jasnim ključnim točkama kako bi se postigla dosljednost s ciljem ograničavanja globalnog zatopljenja na 1,5 °C u skladu s Pariškim sporazumom. Nadležnim tijelima trebalo bi osigurati alate za praćenje i reagiranje na rizike koji proizlaze iz neusklađenosti portfelja kreditnih institucija s prijelaznim ciljevima. |
| --- | --- |

1.6

2.   Značaj Prijedloga direktive za ciljeve i zadaće ESB-a i Eurosustava

| 2.1 | Pitanja povezana s održivosti, a posebno klimatske promjene, mogu utjecati na način na koji središnje banke izvršavaju svoje zadaće, kako je navedeno u nastavku (13). U okviru svojih zadaća bonitetnog nadzora i doprinosa financijskoj stabilnosti, ESB podupire političke napore EU-a usmjerene na poboljšanje utvrđivanja i upravljanja financijskim rizicima povezanima s održivosti, s ciljem poboljšanja sigurnosti i pouzdanosti kreditnih institucija te stabilnosti financijskog sustava. U tom smislu, dovoljnim obuhvaćanjem i detaljnom objavom informacija o rizicima za okoliš olakšat će se tržišno određivanje povezanih rizika u skladu s načelom otvorenog tržišnog gospodarstva (14). Štoviše, takve prakse objavljivanja informacija također bi povećale sposobnost Eurosustava da prati i procjenjuje utjecaj klimatskih promjena na prijenos monetarne politike. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Značaj za monetarnu politiku

| 2.2.1 | Klimatske promjene i prelazak prema održivom gospodarstvu utječu na izglede za stabilnost cijena, glavni cilj ESSB-a, putem njihova utjecaja na makroekonomske pokazatelje kao što su inflacija, proizvodnja, zaposlenost, kamatne stope, investicije i produktivnost, financijska stabilnost i prijenos monetarne politike (15). Fizički rizici i prijelazni rizici povezani s klimatskim promjenama mogu, među ostalim, utjecati na vrednovanje i kreditnu sposobnost društava s popratnim učincima na kreditne institucije i financijski sustav (16). Iako se još uvijek razvijaju metodologije za procjenu razmjera rizika povezanih s klimatskim promjenama za banke i financijsku stabilnost, dostupne procjene upućuju na to da će učinak tih rizika vjerojatno biti znatan (17). To bi pak moglo utjecati na prijenos monetarne politike, na primjer kada imovina postane neiskoristivom i iznenadnim izmjenama financijskih rizika povezanih s klimatskim promjenama. Osim toga, kad je riječ o bankarskom sektoru, vrijednost instrumenta osiguranja može se smanjiti i ostvariti kreditni gubici, što bi moglo narušiti kapitalnu i likvidnosnu poziciju kreditnih institucija i drugih financijskih posrednika, čime bi se oslabila njihova sposobnost usmjeravanja sredstava u realno gospodarstvo. Mreža središnjih banaka i nadzornih tijela za ozelenjivanje financijskog sustava (NGFS) stoga preporučuje središnjim bankama da razmotre moguće učinke klimatskih promjena na gospodarstvo. NGFS tvrdi da ti učinci mogu biti relevantni za monetarnu politiku čak i ako se ostvare samo izvan uobičajenog srednjoročnog razdoblja monetarne politike (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Nadalje, prilikom ostvarivanja cilja stabilnosti cijena, Eurosustav mora osigurati odgovarajuću zaštitu od rizika svoje bilance kroz svoj okvir za kontrolu rizika. Eurosustav stoga treba utvrditi, pratiti i ublažiti rizike povezane sa svojim drugim ugovornim stranama, instrumentima osiguranja koje prihvaća u svojim operacijama refinanciranja i držanjem imovine koja proizlazi iz izravnih transakcija, uključujući u okviru svojega portfelja koji nije povezan s monetarnom politikom. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | U tom smislu, bolje prakse korporativnog objavljivanja informacija povezane s održivosti znatno bi povećale sposobnost Eurosustava da prati i procjenjuje utjecaj klimatskih promjena na prijenos monetarne politike, rješava financijske rizike povezane s klimatskim promjenama koje već drži u svojoj bilanci i osigurava odgovarajuću zaštitu od rizika bilance Eurosustava. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Nadalje, kao što je najavio u svom akcijskom planu za uključivanje razmatranja o klimatskim promjenama u svoju strategiju monetarne politike (19), Eurosustav će uvesti zahtjeve za objavljivanje informacija za imovinu privatnog sektora kao novi kriterij prihvatljivosti ili kao osnovu za različito postupanje s instrumentom osiguranja i kupnjom imovine. Takvim će se zahtjevima uzeti u obzir politike i inicijative EU-a, uključujući Prijedlog direktive, te će se time promicati dosljedne prakse objavljivanja informacija na tržištu. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Značaj za financijsku stabilnost

| 2.3.1 | Cilj Prijedloga direktive da se osiguraju pouzdane, dosljedne i usporedive informacije o izloženosti poduzeća u različitim sektorima rizicima povezanima s klimatskim promjenama preduvjet je za točnu procjenu financijskih rizika koji proizlaze iz klimatskih promjena (20). Bolje objave informacija povezanih s održivosti na temelju jedinstvenih standarda izvješćivanja i dostavljene u strojno čitljivom obliku znatno bi poboljšalo sposobnost ESB-a da prati i rješava utjecaj klimatskih promjena na financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Značaj za bonitetni nadzor kreditnih institucija

| 2.4.1 | Očekuje se da će značajne institucije pod izravnim nadzorom ESB-a objavljivati informacije o značajnim rizicima povezanim s klimatskim promjenama (21). Od njih se posebno očekuje da objave informacije o emisijama stakleničkih plinova za cijelu grupu, uključujući naknadne emisije, kao i ključne pokazatelje uspješnosti i ključne pokazatelje rizika koje upotrebljavaju za potrebe utvrđivanja strategije i upravljanja rizicima (22). Osim toga, ESB je predan razvoju novih pokazatelja koji pomažu u procjeni ugljičnog otiska kreditnih institucija (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Nadalje, u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 449.a Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (24) (dalje u tekstu „Uredba o kapitalnim zahtjevima” ili „CRR”), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) objavilo je u ožujku 2021. nacrt provedbenih tehničkih standarda (ITS) (25), u kojima se predlažu usporedive kvantitativne objave informacija o tranziciji povezanoj s klimatskim promjenama i fizičkim rizicima za određene kreditne institucije, uključujući informacije o izloženostima prema imovini povezanoj s ugljikom i imovini koja podliježe kroničnim i akutnim klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Stoga su pouzdani i usporedivi podaci društava povezani s klimatskim promjenama i okolišem ključni kako bi financijske institucije, uključujući kreditne institucije, pravilno izračunale i naknadno objavile parametre u području klimatskih promjena i okoliša, uključujući informacije relevantne prema bonitetnom okviru. Prijedlogom o proširenju postojećeg područja primjene Direktive 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (26) (dalje u tekstu „Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju” ili „NFRD”) na sva velika poduzeća, poduprijet će se napori institucija za prikupljanje odgovarajućih podataka. Detaljniji zahtjevi Prijedloga direktive i predložena digitalizacija traženih podataka olakšat će njihovo prikupljanje na dosljedan način. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Značaj za prikupljanje statističkih podataka

| 2.5.1 | Člankom 5. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke ESB-u se dodjeljuje ovlast, uz pomoć nacionalnih središnjih banaka, za prikupljanje statističkih podataka potrebnih za obavljanje zadaća Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i za doprinos usklađivanju pravila i praksi kojima se uređuje prikupljanje, sastavljanje i distribucija statističkih podataka u područjima koja su u njegovoj nadležnosti. Kako bi obavljao svoje zadaće i aktivnosti, ESB se u najvećoj mogućoj mjeri oslanja na postojeće podatke kako bi ograničio opterećenje izvještajnih jedinica. Kao što je već navedeno, dostupnost visokokvalitetnih informacija povezanih s održivosti na granularnoj i agregiranoj razini nužna je za donošenje utemeljenih odluka u vezi s provedbom monetarne politike, bonitetnim nadzorom kreditnih institucija i doprinosom nesmetanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na stabilnost financijskog sustava. U tom bi kontekstu razvoj standarda izvješćivanja o održivosti kojima se određuju informacije koje poduzeća trebaju objaviti o čimbenicima održivosti također omogućio ESB-u da bolje ispuni svoje funkcije sastavljanjem statističkih pokazatelja koji se odnose na održivo financiranje (27). Time bi se ESB-u omogućilo da potencijalno poboljša vlastito prikupljanje statističkih podataka kako bi se uzeli u obzir i usmjerili čimbenici okolišne održivosti. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Iz tih razloga ESB pozdravlja činjenicu da će u skladu s Prijedlogom direktive, poduzeća pripremiti svoja izvješća o održivosti u jedinstvenom formatu za elektroničko izvješćivanje (XHTML) (28). Mnoštvo podataka koji će se generirati provedbom Prijedloga direktive trebalo bi ispuniti ciljeve strategije EU-a za podatke i strategije za digitalne financije (29), posebno kako bi se stvorilo jedinstveno tržište na kojem se podaci mogu prenositi unutar EU-a i među sektorima kako bi se iskoristio potencijal podataka nove generacije u javnom interesu i promicalo financiranje temeljeno na podacima. Ispunjavanje tih ciljeva pomoglo bi službenim statističarima da poboljšaju važnost, pravodobnost i dubinu svojih podataka i metapodataka. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | U tu svrhu ESB snažno podupire primjenu međunarodno dogovorenih standarda od strane izvještajnih subjekata, kao što je globalna identifikacijska oznaka pravnog subjekta, kako je preporučio Europski odbor za sistemske rizike 2020. (30), ili drugih dogovorenih standarda kao jedinstvenih identifikacijskih oznaka za ispunjavanje zahtjeva za izvješćivanje. ESB smatra da će se upotrebom tih identifikacijskih oznaka, ako je to moguće u izvještajnim standardima koje treba razviti, poboljšati pouzdanost statističkih podataka, kao i njihov opseg, tako što će se omogućiti povezivanje korporativnih podataka o održivosti s drugim izvorima statističkih podataka koje prikuplja ESSB (npr. podaci o pojedinačnim bilancama i/ili podaci o pojedinačnim bankovnim kreditima AnaCredit), čime se olakšava analitički rad i podupire donošenje politika. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Portfelji koji nisu povezani s monetarnom politikom

| 2.6.1 | Pouzdani podaci o pitanjima održivosti jednako će biti ključni za održiva ulaganja u portfelje koji nisu povezani s monetarnom politikom. Eurosustav je nedavno postigao dogovor o zajedničkom stajalištu za održiva i odgovorna ulaganja povezana s klimatskim promjenama u portfelje koji nisu povezani s monetarnom politikom nominirane u eurima, s ciljem započinjanja objavljivanja informacija povezanih s klimatskim promjenama za te vrste portfelja u roku od dvije godine (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Primjena Prijedloga direktive na središnje banke

| 3.1 | Prijedlogom direktive predviđa se da države članice mogu odlučiti da neće primjenjivati obvezu objavljivanja informacija o održivosti prema određenim poduzećima koja su isključena iz područja primjene Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (32) (dalje u tekstu „Direktiva o kapitalnim zahtjevima”), uključujući središnje banke (33). Budući da se određene središnje banke doista mogu smatrati poduzećima u skladu s Računovodstvenom direktivom (34) te bi stoga u načelu bile obuhvaćene područjem primjene Prijedloga direktive, pozdravlja se davanje mogućnosti dotičnim državama članicama da izuzmu središnje banke iz tog područja primjene. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Iako ESB nije obuhvaćen područjem primjene Prijedloga direktive, njegove vlastite objave mogle bi imati koristi od zajedničkih standarda izvještavanja u skladu s Prijedlogom direktive u mjeri u kojoj se mogu prilagoditi posebnim svrhama ESB-a. Na primjer, ESB je već započeo s radom na proširenju vlastitog postojećeg okvira za izvještavanje o okolišu kako bi 2021. uključio gospodarska, upravljačka i društvena pitanja, uzimajući u obzir zahtjeve Direktive o nefinancijskom izvješćivanju (35). ESB namjerava početi objavljivati informacije o održivosti 2022. u odnosu na djelovanje ESB-a 2021. (36) |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nadalje, kako je prethodno navedeno, Eurosustav se obvezao da će u naredne dvije godine početi objavljivati informacije povezane s klimatskim promjenama o svojim portfeljima koji nisu povezani s monetarnom politikom nominiranima u eurima (37) te će od prvog tromjesečja 2023. objaviti informacije povezane s klimatskim promjenama o imovini kupljenoj u okviru programa monetarne politike za kupnju vrijednosnih papira korporativnog sektora. Nadalje, provedba nedavno predstavljenog akcijskog plana ESB-a za uključivanje pitanja klimatskih promjena u njegovu strategiju monetarne politike bit će barem u skladu s napretkom politika i inicijativa EU-a u području objavljivanja i izvješćivanja o okolišnoj održivosti, uključujući Prijedlog direktive (38). S obzirom na trenutačni nedostatak visokokvalitetnih podataka, objavljivanje informacija o održivosti Eurosustava imalo bi znatnu korist od objavljivanja podataka poduzeća koja su obuhvaćena područjem primjene Prijedloga direktive nakon što postanu dostupna. Stoga bi, podupiranjem standardizacije izvješćivanja povezanog s klimatskim promjenama, standardi objavljivanja informacija u skladu s Prijedlogom direktive mogli olakšati buduće objavljivanje informacija Eurosustava u vezi s klimatskim promjenama. ESB će razmotriti bi li se zajednički standardi izvješćivanja ili njihovi dijelovi mogli koristiti u budućnosti kao osnova za vlastite objave informacija povezanih s klimatskim promjenama, vodeći računa o posebnostima zadaća i ciljeva ESB-a. |
| --- | --- |

3.3

4.   Područje primjene Prijedloga direktive

| 4.1 | U skladu s Prijedlogom direktive objavljivanje informacija o održivosti postalo bi obvezno od 1. siječnja 2023. za sva velika poduzeća, a od 1. siječnja 2026. za sva mala i srednja poduzeća čiji su prenosivi vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu EU-a (39). ESB pozdravlja prošireno područje primjene Prijedloga direktive na sva velika poduzeća kako su definirana u Računovodstvenoj direktivi u usporedbi s užim područjem primjene Direktive o nefinancijskom izvješćivanju kojim se zahtijevalo obvezno objavljivanje informacija samo od velikih subjekata od javnog interesa s najmanje 500 zaposlenika (40). ESB također pozdravlja proširenje Prijedloga direktive tako da uključuje mala i srednja poduzeća (MSP-ove) koja su uvrštena na uređena tržišta EU-a. Potrebno je proširiti opseg korporativnog objavljivanja informacija kako bi se financijske institucije, a posebno kreditne institucije, stavile u bolji položaj kako bi ispunile vlastite zahtjeve za objavljivanje informacija o održivosti i kako bi im se omogućilo upravljanje vlastitim izloženostima u odnosu na održivost, a posebno rizicima povezanima s klimatskim promjenama. Mala i srednja poduzeća osobito imaju središnju ulogu u europskom gospodarstvu i ne samo da su izložena rizicima povezanima s klimatskim promjenama, već imaju i važnu ulogu u osiguravanju prijelaza EU-a prema niskougljičnom gospodarstvu. Stoga je dobivanje pouzdanih, dosljednih i usporedivih objava informacija povezanih s održivosti od malih i srednjih poduzeća važno za sve dionike, uključujući, kako je već navedeno, za financijske institucije koje trebaju dobiti odgovarajuće informacije o svojim drugim ugovornim stranama kako bi unaprijedile vlastito upravljanje rizicima i donosile informirane odluke o financiranju u vezi s malim i srednjim poduzećima. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ESB istodobno priznaje da administrativno opterećenje povezano s dodatnim izvještajnim zahtjevima može imati nerazmjeran učinak na manja društva te naglašava važnost izbjegavanja prekomjernog administrativnog opterećenja za mala i srednja poduzeća. U tom pogledu ESB pozdravlja činjenicu da se Prijedlogom direktive nastoji ublažiti dodatan teret izvješćivanja za manja društva predviđanjem postupnog pristupa i pojednostavljenih standarda izvješćivanja za uvrštena mala i srednja poduzeća koje će razviti Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG) (41). Tim proporcionalnim pristupom trebalo bi osigurati i da dodatni izvještajni zahtjevi za kreditne institucije u pogledu njihovih drugih ugovornih strana ne utječu negativno na pristup malih i srednjih poduzeća financiranju. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Iako iz gore navedenih razloga općenito podupire proporcionalan pristup malim i srednjim poduzećima, ESB smatra da bi se vremenski okvir za primjenu pojednostavljenih standarda izvješćivanja mogao odgoditi u odnosu na ono što je trenutačno predviđeno u Prijedlogu direktive. Nadalje, bit će važno da se pojednostavnjenim standardima izvješćivanja predloženima za mala i srednja poduzeća osigura dovoljna razina usporedivih i dosljednih informacija kako bi se omogućila odgovarajuća procjena rizika povezanih s održivosti i usklađivanje odnosnih malih i srednjih poduzeća s prijelazom na niskougljično gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ESB napominje da bi se većina dijelova Prijedloga direktive primjenjivala i na kreditne institucije. Konkretno, od kreditnih institucija zahtijevat će se da objave informacije o održivosti u skladu s Prijedlogom direktive. Međutim, iz sadašnjeg je nacrta nejasno namjerava li Prijedlog direktive obuhvatiti sve kreditne institucije, bez obzira na njihovu veličinu, ili samo kreditne institucije koje se smatraju velikim poduzećima ili poduzećima čiji su prenosivi vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenim tržištima EU-a. U uvodnim izjavama Prijedloga direktive (42) navodi se da bi kreditne institucije trebale podlijegati zahtjevima za izvješćivanje o održivosti pod uvjetom da ispunjavaju određene kriterije veličine. Međutim, to ograničenje primjenjivosti na kreditne institucije na temelju određenih kriterija veličine ne proizlazi jasno iz članaka Prijedloga direktive (43). Umjesto toga, odgovarajuće odredbe mogle bi se tumačiti i na način da se njima predviđa da bi kreditne institucije bile obuhvaćene mjerama koordinacije bez obzira na njihovu veličinu. U skladu sa zakonodavnom namjerom Prijedloga direktive izraženom u njezinim uvodnim izjavama, ESB predlaže pojašnjenje te točke tako da samo kreditne institucije koje također ispunjavaju kriterije veličine podliježu zahtjevima za izvješćivanje o održivosti (44). Nadalje, trebalo bi osigurati minimalno usklađivanje s područjem primjene objave informacija o okolišnim, društvenim i upravljačkim rizicima u skladu s CRR-om, posebno člankom 449.a te Uredbe, u skladu s kojim se kriteriji veličine i složenosti uzimaju u obzir pri procjeni treba li se kreditna institucija smatrati velikom. |
| --- | --- |

4.4

5.   Obvezni zajednički standardi izvješćivanja

| 5.1 | Prijedlogom direktive uvest će se obvezni zajednički standardi izvješćivanja koje će Komisija donijeti kao delegirane akte (45). Zajednički standardi izvješćivanja dostatne kvalitete na kojima se temelji usporediva, transparentna i pouzdana objava informacija povezanih s održivosti ključni su za razvoj usporedivijih i pouzdanijih parametara održivosti, ispravne procjene (financijskih i nefinancijskih) rizika povezanih s održivosti, a time i određivanja cijena imovine i kalibracije mjera za kontrolu rizika. To bi bilo korisno za upravljanje rizicima kreditnih institucija, interno izvješćivanje i javno objavljivanje informacija o okolišnim, društvenim i upravljačkim rizicima te, kako je već navedeno, za središnje banke i nadzorna tijela pri provođenju analiza i uključivanju pitanja povezanih s klimatskim promjenama u izvršavanje njihovih zaduženja (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | U skladu sa sadržajem Prijedloga direktive, zajednički standardi izvješćivanja koje treba donijeti trebali bi sadržavati i perspektivu dvojne značajnosti, s naglaskom na pitanja koja utječu na uspješnost, položaj i razvoj društava („financijska značajnost”), ali i informacije o širem utjecaju društava na okoliš i društvo („okolišna i društvena značajnost”). Zajednički standardi izvješćivanja trebali bi uključivati barem standardizirane i usporedive podatke koji su relevantni za analizu financijskih rizika povezanih s klimatskim promjenama, kako prijelaznih tako i fizičkih (47). To uključuje, na primjer, zemljopisni položaj i poslovne aktivnosti imovine/objekta i povezanih pritisaka na okoliš, sektorsku klasifikaciju poduzeća i odgovarajuću sektorsku koncentraciju financijskih izloženosti, emisije stakleničkih plinova (opseg od 1 do 3) (48), i intenzitet ugljika. Zajednički standardi izvješćivanja trebali bi sadržavati jasne smjernice o metodologijama koje se upotrebljavaju za kvantificiranje financijskog učinka rizika povezanih s klimatskim promjenama na poduzeće koje objavljuje informacije. ESB također pozdravlja činjenicu da se Prijedlogom direktive predviđa donošenje delegiranih akata u kojima se navode informacije o kojima poduzeća moraju izvješćivati, a koje su specifične za sektor u kojem posluju (49). U skladu sa sadržajem koji je već sadržan u Prijedlogu direktive, zajedničkim standardima izvješćivanja trebalo bi predvidjeti i sveobuhvatno i usporedivo objavljivanje informacija o politikama koje poduzeća provode radi rješavanja mogućeg učinka tih rizika i upravljanja njima (50). U tom bi kontekstu standardi izvješćivanja trebali uključivati kvantitativne pokazatelje koji nadilaze u velikoj mjeri kvalitativnu prirodu postojećih objava informacija i koji bi olakšali upotrebljivost i usporedivost objava informacija povezanih s održivosti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | U tom pogledu ESB također pozdravlja uključivanje ciljeva usmjerenih na budućnost u Prijedlog. U Direktivi o nefinancijskom izvješćivanju trenutačno nedostaju parametri održivosti usmjereni na budućnost koji su, međutim, ključni element za rano utvrđivanje rizika i proaktivno oblikovanje odgovora za ublažavanje. To je nužna sastavnica za određivanje ciljeva i analizu scenarija. ESB stoga snažno podupire odredbu iz Prijedloga direktive prema kojoj bi informacije koje je potrebno dostaviti trebale uključivati „planove ... kojima se osigurava da su poslovni model i strategija [poduzeća] usklađeni s prijelazom na održivo gospodarstvo i s ograničenjem globalnog zatopljenja na 1,5 °C u skladu s Pariškim sporazumom”. (51). Takve informacije usmjerene na budućnost trebale bi biti izražene standardiziranim i lako usporedivim izrazima, popraćene usklađenim metodologijama, te bi ih treće strane trebale provjeriti izvana, kako je predviđeno u Prijedlogu direktive, kako bi se osigurala njihova vjerodostojnost i pouzdanost. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Prijedlogom direktive predviđa se savjetovanje s ESB-om o standardima izvješćivanja o održivosti te se navodi da bi ESB trebao dostaviti svoje mišljenje o takvim standardima ako ga odluči dostaviti u roku od dva mjeseca od datuma savjetovanja s Komisijom (52). ESB je spreman dati takvo mišljenje u predloženom dvomjesečnom razdoblju. Nadalje, ESB pozdravlja veliku važnost koja se pridaje tijelima javne vlasti i europskim institucijama u zakonodavnom postupku za delegirane akte (53) i tražit će suradnju među njima. |
| --- | --- |

5.4

6.   Usklađivanje s drugim zakonodavstvom EU-a

| 6.1 | ESB snažno podupire navedeni cilj Prijedloga direktive da se osigura usklađenost standarda izvješćivanja o održivosti sa zahtjevima utvrđenima u drugom zakonodavstvu EU-a (54). Standardi bi posebno trebali biti usklađeni sa zahtjevima za objavu utvrđenima u Uredbi (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (55) te bi se njima trebali uzeti u obzir temeljni pokazatelji i metodologije utvrđeni u različitim delegiranim aktima donesenima u skladu s Uredbom o taksonomiji, zahtjevi za objavu primjenjivi na administratore referentnih vrijednosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (56), minimalni standardi za izradu referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te svaki rad EBA-e u provedbi zahtjeva za objavljivanje iz trećeg stupa CRR-a (57). ESB podupire inicijative čiji je cilj osigurati dosljednost i smanjiti složenost obveza izvješćivanja koje proizlaze iz različitih zakonodavnih tekstova. Udvostručavanje obveza i nedosljednost u definicijama, području primjene i ciljevima primjenjivih zahtjeva dovode do nepotrebnih komplikacija i dvosmislenosti za poduzeća (58) te općenito smanjuju transparentnost i međunarodnu privlačnost regulatornog okvira EU-a. Ako se takve preopširnosti i nedosljednosti ne mogu uskladiti sintezom u EU-ovu standardu izvješćivanja o održivosti, kao što je slučaj kada proizlaze iz zakonodavnih tekstova, Komisija bi trebala razmotriti sveobuhvatno preispitivanje zakonodavnog okvira za održivo financiranje, uključujući moguće ciljane pravne izmjene kako bi se racionaliziralo i pojednostavnilo zakonodavno okruženje. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ESB naglašava da bi Prijedlog direktive trebao biti usmjeren prema potpunoj usklađenosti s drugim zakonodavnim aktima EU-a te bi trebao smanjiti i, u idealnom slučaju, ukloniti rizik od sadašnjih ili budućih nedosljednosti koje mogu nastati dinamički, s obzirom na to da se različiti zakonodavni instrumenti tijekom vremena razvijaju usporedno. S obzirom na to da su svi navedeni zakonodavni instrumenti međusobno povezani i za svoje ispravno funkcioniranje oslanjaju se na zahtjeve za izvješćivanje koje uzajamno pružaju jedan drugome, okvir možda neće biti otporan na nekoordinirane promjene pojedinačnih komponenti. Konkretno, Prijedlogom direktive predviđa se revizija standarda izvješćivanja o održivosti svake tri godine (59), dok će drugi zakonodavni tekstovi ostati statični. To podrazumijeva rizik od toga da se tijekom vremena pojave odstupanja. ESB podupire cjelovita preispitivanja okvira održivog financiranja u cjelini, a ne paralelna i nekoordinirana preispitivanja svakog zakonodavnog instrumenta pojedinačno. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | S obzirom na središnju ulogu Uredbe o taksonomiji u programu EU-a za održivo financiranje, informacije objavljene u skladu s Prijedlogom direktive o objavljivanju korporativnih informacija o održivosti trebale bi biti u skladu sa zahtjevima u pogledu informiranja u skladu s Uredbom o taksonomiji i omogućiti društvima i svim drugim zastupnicima obuhvaćenima obvezama taksonomije iz Uredbe o taksonomiji da dobiju sve relevantne informacije koje su im potrebne za ispunjavanje obveza objavljivanja na razini proizvoda i na razini društva utvrđenih u Uredbi o taksonomiji. |
| --- | --- |

6.3

7.   Usklađivanje s međunarodnim inicijativama

| 7.1 | ESB također pozdravlja činjenicu da se Prijedlogom direktive propisuje da bi se standardi EU-a za izvješćivanje o održivosti trebali temeljiti na međunarodnim inicijativama za izvješćivanje o održivosti i doprinositi tim inicijativama (60). Nepostojanje globalno standardiziranog okvira za objavljivanje informacija dovodi do nedovoljne usporedivosti i dosljednosti među jurisdikcijama, može stvoriti nepotrebne prepreke međunarodnim tokovima održivog financiranja i dovesti do nejednakih uvjeta u svim jurisdikcijama, što bi moglo nepovoljno utjecati na društva iz EU-a i uzrokovati veće troškove za društva i financijske institucije EU-a. ESB stoga podupire globalno koordinirane napore usmjerene na konvergenciju prema zajedničkim standardima transparentnosti i objavljivanja na globalnoj razini, posebno prijedlog Zaklade za Međunarodne standarde financijskog izvještavanja (MSFI) da se uspostavi novi Odbor za standarde održivosti i razviju standardi za izvješćivanje u vezi s klimatskim promjenama i drugim temama održivosti. Zaklada za MSFI trebala bi izraditi takav standard zajedno s EFRAG-om kako bi se osigurala usklađenost i usporedivost između standarda MSFI-ja i standarda EU-a. Nijedan međunarodni standard ne bi trebao biti slabiji od najboljih globalnih praksi te bi u idealnom slučaju trebao obuhvaćati sve aspekte održivosti, u skladu sa sadržajem Prijedloga direktive. Njome bi se od društava trebalo zahtijevati da objave ne samo pitanja koja utječu na vrijednost poduzeća, nego i informacije o širem utjecaju društva na okoliš i društvo („dvostruka značajnost”). Inicijative poduzete na regionalnoj ili globalnoj razini ne bi trebale spriječiti EU da nastavi s prilagodbom svojih standarda izvješćivanja o održivosti u skladu s Prijedlogom direktive, u skladu s vlastitim ambicijama i pravnim okvirom EU-a, istodobno osiguravajući usklađenost i dosljednost s međunarodnim osnovnim vrijednostima. |
| --- | --- |

7.1

8.   Odredbe o reviziji

| 8.1 | ESB pozdravlja uspostavu postupka provjere izvješćivanja poduzeća o održivosti, kako je uveden obveznom revizijom (61). Proširenje obvezne revizije ne samo na retrospektivne već i na informacije usmjerene na budućnost ključno je kako bi se svim dionicima pružila sigurnost i osigurala vjerodostojnost objava i obveza. Većom pouzdanošću dostavljanih informacija poduprijet će se razvoj i naknadno produbljivanje financijskih tržišta, ne samo u pogledu potrebnog financiranja tranzicija nego i u pogledu zaštite od rizika povezanih s održivosti.
  Na mjestima gdje ESB preporučuje izmjenu Prijedloga direktive, poseban prijedlog nacrta naveden je u posebnom tehničkom radnom dokumentu uz obrazloženje dano u tu svrhu. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na mrežnim stranicama EUR-Lexa. |
| --- | --- |

8.1

Na mjestima gdje ESB preporučuje izmjenu Prijedloga direktive, poseban prijedlog nacrta naveden je u posebnom tehničkom radnom dokumentu uz obrazloženje dano u tu svrhu. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na mrežnim stranicama EUR-Lexa.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 7. rujna 2021.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 189 konačno.

1

(2)  Vidi „Pregled održivog financiranja”, dostupno na mrežnim stranicama Komisije www.ec.europa.eu.

2

(3)  Komisija je objavila svoju komunikaciju o „Europskom zelenom planu”11. prosinca 2019., vidi COM(2019) 640 konačno.

3

(4)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

4

(5)  Vidi uvodnu izjavu 12. Vidi i „Rizici povezani s klimatskim promjenama za financijsku stabilnost”, Posebna značajka u Pregledu financijske stabilnosti ESB-a, svibanj 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Vidi str.24. i dalje odgovora Eurosustava na javna savjetovanja Europske komisije o obnovljenoj strategiji održivog financiranja i reviziji Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Vidi govor Christine Lagarde, „Prema zelenoj uniji tržišta kapitala za Europu”, dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

7

(8)  Na primjer, oko 60 % svih zelenih nadređenih neosiguranih obveznica izdanih na svjetskoj razini 2020. nastalo je u EU-u. Ulaganja u području okoliša, društvenog i korporativnog upravljanja također su koncentrirana u Europi, pri čemu više od polovine obvezničkih fondova ima sjedište u europodručju. Osim toga, 2020. oko polovine zelenih obveznica izdanih diljem svijeta bilo je u eurima.

8

(9)  Vidi govor Christine Lagarde, „Prema zelenoj uniji tržišta kapitala za Europu” i „Financiranje zelenog i digitalnog oporavka”, dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

9

(10)  Tržište zelenih obveznica već pokazuje gotovo dvostruko veću razinu prekograničnih udjela od ostalih europskih tržišta obveznica. To upućuje da bi se daljnjim razvojem tržišta zelenih obveznica produbila financijska integracija EU-a. Vidi poglavlje 5. Pregleda financijske stabilnosti ESB-a iz studenoga 2020., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Vidi uvodnu izjavu 48. Prijedloga direktive.

11

(12)  Vidi Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. srpnja 2021.; Strategija za financiranje prelaska na održivo gospodarstvo, COM(2021) 390 konačno.

12

(13)  Vidi stavak 2.4 Mišljenja CON/2021/12. Sva mišljenja ESB-a dostupna su na EUR-Lexu.

13

(14)  Vidi str. 2. odgovora Eurosustava navedenog u fusnoti 6.

14

(15)  Vidi priopćenje za medije „ESB predstavlja akcijski plan za uključivanje pitanja klimatskih promjena u svoju strategiju monetarne politike”, 8. srpnja 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Vidi „Rizici povezani s klimatskim promjenama za financijsku stabilnost”, Posebna značajka u Pregledu financijske stabilnosti ESB-a, svibanj 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

16

(17)  Vidi stavak 2.4 Mišljenja CON/2021/12; stavak 2.2 Mišljenja CON/2021/22; Isabel Schnabel, „Nikad ne odbacujte krizu: bolest COVID-19, klimatske promjene i monetarna politika”, virtualni okrugli stol „Održivi odgovori na krize u Europi”, INSPIRE istraživačka mreža, 17. srpnja 2020., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

17

(18)  Vidi stavak 2.4 Mišljenja CON/2021/12; „Klimatske promjene i monetarna politika: Početni koraci”, lipanj 2020., dostupno na mrežnim stranicama Mreže središnjih banaka i nadzornih tijela za ozelenjivanje financijskog sustava www.ngfs.net, str. 3.

18

(19)  Vidi priopćenje za medije „ESB predstavlja akcijski plan za uključivanje pitanja klimatskih promjena u svoju strategiju monetarne politike”, 8. srpnja 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

19

(20)  Vidi projektni tim ESB/ESRB za modeliranje klimatskih rizika, „Rizik povezan s klimatskim promjenama i financijska stabilnost”, srpanj 2021., str. 9., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Vidi nadzor banaka ESB-a, „Vodič o rizicima povezanim s klimatskim promjenama i rizicima za okoliš”, svibanj 2020., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Vidi nadzor banaka ESB-a, „Vodič o rizicima povezanim s klimatskim promjenama i rizicima za okoliš”, svibanj 2020., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Vidi priopćenje za medije „ESB predstavlja akcijski plan za uključivanje pitanja klimatskih promjena u svoju strategiju monetarne politike”, 8. srpnja 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

23

(24)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

24

(25)  Vidi „Provedbeni tehnički standardi o bonitetnim objavama o okolišnim, društvenim i upravljačkim rizicima u skladu s člankom 449.a CRR-a”, dostupno na mrežnim stranicama EBA-e www.eba.europa.eu.

25

(26)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

26

(27)  Vidi i priopćenje za medije „ESB predstavlja akcijski plan za uključivanje pitanja klimatskih promjena u svoju strategiju monetarne politike”, 8. srpnja 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu, u kojem je potvrđeno da će ESB razviti pokazatelje o zelenim financijskim instrumentima, izloženosti financijskih institucija fizičkim rizicima povezanima s klimatskim promjenama putem njihovih portfelja i ugljičnom otisku financijskih institucija.

27

(28)  Vidi uvodnu izjavu 48. i članak 1. točku 4. Prijedloga direktive, kojom se umeće novi članak 19.d u Direktivu 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ, (SL L 182, 29.6.2013., str.19.) (dalje u tekstu „Računovodstvena direktiva”).

28

(29)  Vidi uvodnu izjavu 48. Prijedloga direktive.

29

(30)  Vidi Preporuke Europskog odbora za sistemske rizike od 24. rujna 2020. o identifikaciji pravnih osoba (ESRB/2020/12).

30

(31)  Vidi priopćenje za medije „Eurosustav je suglasan o zajedničkom stajalištu o održivim ulaganjima povezanima s klimatskim promjenama u portfelje koji nisu povezani s monetarnom politikom”, 4. veljače 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

31

(32)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

32

(33)  Vidi članak 1. stavak 1. drugi podstavak Prijedloga direktive koji upućuje na članak 2. stavak 5. točke od 2. do 23. Direktive o kapitalnim zahtjevima.

33

(34)  Vidi priloge I. i II. Računovodstvenoj direktivi.

34

(35)  Vidi „Odgovor na informacije iz rezolucije Europskog parlamenta o Godišnjem izvješću ESB-a za 2019.” dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

35

(36)  Vidi „Odgovor na informacije iz rezolucije Europskog parlamenta o Godišnjem izvješću ESB-a za 2019.” dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

36

(37)  Vidi priopćenje za medije „Eurosustav je suglasan o zajedničkom stajalištu o održivim ulaganjima povezanima s klimatskim promjenama u portfelje koji nisu povezani s monetarnom politikom”, 4. veljače 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

37

(38)  Vidi priopćenje za medije „ESB predstavlja akcijski plan za uključivanje pitanja klimatskih promjena u svoju strategiju monetarne politike”, 8. srpnja 2021., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

38

(39)  Vidi članak 1. točku 3. Prijedloga direktive kojom se zamjenjuje članak 19.a Računovodstvene direktive.

39

(40)  „Velika poduzeća” definirana su u članku 3. stavku 4. Računovodstvene direktive kao poduzeća „koja na datum bilance premašuju najmanje dva od tri sljedeća kriterija: (a) ukupna bilanca: 20 000 000 EUR; (b) neto promet: 40 000 000 EUR; (c) prosječan broj zaposlenika tijekom financijske godine: 250”. S druge strane, Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju obuhvaćena su samo velika poduzeća s više od 500 zaposlenika koja su subjekti od javnog interesa kako su definirana u članku 2. stavku 1. Računovodstvene direktive (sadašnji članak 19.a stavak 1. Računovodstvene direktive).

40

(41)  Vidi članak 1. točku 4. Prijedloga direktive kojom se u Računovodstvenu direktivu umeće članak 19.c o standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća.

41

(42)  Vidi uvodnu izjavu 23. Prijedloga direktive.

42

(43)  Vidi članak 1. točke 1. i 3. Prijedloga direktive kojima se mijenja članak 1. odnosno zamjenjuje članak 19.a Računovodstvene direktive.

43

(44)  Kako je predloženo u tehničkom prilogu priloženom ovom dokumentu.

44

(45)  Vidi članak 1. točku 4. Prijedloga direktive kojom se umeće članak 19.b u Računovodstvenu direktivu.

45

(46)  Vidi str. 26. odgovora Eurosustava navedenog u fusnoti 6.

46

(47)  Vidi i nadzor banaka ESB-a, „Vodič o rizicima povezanim s klimatskim promjenama i rizicima za okoliš”, svibanj 2020., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Protokol o stakleničkim plinovima razlikuje između izravnih emisija stakleničkih plinova društava od izvora koji su u vlasništvu ili koje kontroliraju (opseg 1), neizravnih emisija od kupljene električne energije, pare, grijanja ili hlađenja (opseg 2) i svih drugih neizravnih emisija, uključujući posebno one koje nastaju duž korporativnog lanca vrijednosti, prethodne ili naknadne (opseg 3), vidi mrežne stranice Protokola o stakleničkim plinovima ghgprotocol.org.

48

(49)  Vidi članak 1. točku 4. Prijedloga direktive kojom se umeće članak 19.b stavak 1. točka (b) pod ii. u Računovodstvenu direktivu.

49

(50)  Vidi i članak 1. točku 3. Prijedloga direktive, u kojoj se zamjenjuje članak 19.a Računovodstvene direktive i uvodi nova točka (d) u stavak 2. tog članka.

50

(51)  Vidi članak 1. točku 3. Prijedloga direktive kojom se zamjenjuje članak 19.a stavak 2. Računovodstvene direktive.

51

(52)  Vidi članak 1. točku 11. Prijedloga direktive kojim se mijenja članak 49. Računovodstvene direktive.

52

(53)  Vidi članak 1. točku 11. Prijedloga direktive kojim se mijenja članak 49. Računovodstvene direktive.

53

(54)  Vidi uvodnu izjavu 35. Prijedloga direktive.

54

(55)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

55

(56)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).

56

(57)  Vidi uvodnu izjavu 35. Prijedloga direktive.

57

(58)  Vidi str. 29. odgovora Eurosustava navedenog u fusnoti 6.

58

(59)  Vidi članak 1. točku 4. Prijedloga direktive kojom se umeće članak 19.b stavak 1. u Računovodstvenu direktivu.

59

(60)  Vidi uvodnu izjavu 37. Prijedloga direktive.

60

(61)  Vidi članak 3. Prijedloga direktive kojim se mijenja Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZC i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).

61

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/11

---

Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

(2021/C 446/03)

O sljedećim informacijama obavješćuju se Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (br. 4.), ZHU Hailun (br. 5.), RI Yong Gil (također poznat kao RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (br. 10.), Abderrahim AL-KANI (također poznat kao Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (br. 12.), Aiub Vakhaevich KATAEV (također poznat kao Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (br. 13.), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (br. 14.), osobe navedene u Prilogu Odluci Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava.

Vijeće namjerava zadržati mjere ograničavanja protiv navedenih osoba uz izmijenjena obrazloženja. Te se osobe obavješćuju da prije 10. studenoga 2021. na sljedeću adresu mogu podnijeti zahtjev Vijeću radi dobivanja predviđenih obrazloženja za njihovo uvrštenje na popis:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIJA |
| e-adresa: sanctions@consilium.europa.eu. |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIJA

e-adresa: sanctions@consilium.europa.eu.

---

Europska komisija

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/12

---

Tečajna lista eura (1)

29. listopada 2021.

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1645 |
| JPY | japanski jen | 132,62 |
| DKK | danska kruna | 7,4389 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84490 |
| SEK | švedska kruna | 9,9368 |
| CHF | švicarski franak | 1,0611 |
| ISK | islandska kruna | 149,80 |
| NOK | norveška kruna | 9,7495 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,697 |
| HUF | mađarska forinta | 360,00 |
| PLN | poljski zlot | 4,6215 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9493 |
| TRY | turska lira | 11,1393 |
| AUD | australski dolar | 1,5455 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4383 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,0563 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6255 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5676 |
| KRW | južnokorejski von | 1 362,92 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,7447 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,4488 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5270 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 556,28 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8222 |
| PHP | filipinski pezo | 58,654 |
| RUB | ruski rubalj | 82,3284 |
| THB | tajlandski baht | 38,720 |
| BRL | brazilski real | 6,5698 |
| MXN | meksički pezo | 23,8048 |
| INR | indijska rupija | 87,1830 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1645

JPY

japanski jen

132,62

DKK

danska kruna

7,4389

GBP

funta sterlinga

0,84490

SEK

švedska kruna

9,9368

CHF

švicarski franak

1,0611

ISK

islandska kruna

149,80

NOK

norveška kruna

9,7495

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,697

HUF

mađarska forinta

360,00

PLN

poljski zlot

4,6215

RON

rumunjski novi leu

4,9493

TRY

turska lira

11,1393

AUD

australski dolar

1,5455

CAD

kanadski dolar

1,4383

HKD

hongkonški dolar

9,0563

NZD

novozelandski dolar

1,6255

SGD

singapurski dolar

1,5676

KRW

južnokorejski von

1 362,92

ZAR

južnoafrički rand

17,7447

CNY

kineski renminbi-juan

7,4488

HRK

hrvatska kuna

7,5270

IDR

indonezijska rupija

16 556,28

MYR

malezijski ringit

4,8222

PHP

filipinski pezo

58,654

RUB

ruski rubalj

82,3284

THB

tajlandski baht

38,720

BRL

brazilski real

6,5698

MXN

meksički pezo

23,8048

INR

indijska rupija

87,1830

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/13

---

Tečajna lista eura (1)

2. studenoga 2021.

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1603 |
| JPY | japanski jen | 132,03 |
| DKK | danska kruna | 7,4399 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84955 |
| SEK | švedska kruna | 9,8973 |
| CHF | švicarski franak | 1,0594 |
| ISK | islandska kruna | 150,80 |
| NOK | norveška kruna | 9,7920 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,572 |
| HUF | mađarska forinta | 359,35 |
| PLN | poljski zlot | 4,6078 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9500 |
| TRY | turska lira | 11,0656 |
| AUD | australski dolar | 1,5544 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4389 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,0297 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6260 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5637 |
| KRW | južnokorejski von | 1 363,97 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,9158 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,4239 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5307 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 570,39 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8135 |
| PHP | filipinski pezo | 58,560 |
| RUB | ruski rubalj | 83,2159 |
| THB | tajlandski baht | 38,568 |
| BRL | brazilski real | 6,5907 |
| MXN | meksički pezo | 24,0730 |
| INR | indijska rupija | 86,6040 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1603

JPY

japanski jen

132,03

DKK

danska kruna

7,4399

GBP

funta sterlinga

0,84955

SEK

švedska kruna

9,8973

CHF

švicarski franak

1,0594

ISK

islandska kruna

150,80

NOK

norveška kruna

9,7920

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,572

HUF

mađarska forinta

359,35

PLN

poljski zlot

4,6078

RON

rumunjski novi leu

4,9500

TRY

turska lira

11,0656

AUD

australski dolar

1,5544

CAD

kanadski dolar

1,4389

HKD

hongkonški dolar

9,0297

NZD

novozelandski dolar

1,6260

SGD

singapurski dolar

1,5637

KRW

južnokorejski von

1 363,97

ZAR

južnoafrički rand

17,9158

CNY

kineski renminbi-juan

7,4239

HRK

hrvatska kuna

7,5307

IDR

indonezijska rupija

16 570,39

MYR

malezijski ringit

4,8135

PHP

filipinski pezo

58,560

RUB

ruski rubalj

83,2159

THB

tajlandski baht

38,568

BRL

brazilski real

6,5907

MXN

meksički pezo

24,0730

INR

indijska rupija

86,6040

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/14

---

POREZ NA DODANU VRIJEDNOST (PDV)

IZUZETO INVESTICIJSKO ZLATO

Popis zlatnih kovanica koje zadovoljavaju kriterije utvrđene člankom 344. stavkom 1. točkom 2. Direktive Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. (posebna odredba ZA investicijsko zlato)

Vrijedi za 2022.

(2021/C 446/06)

OBJAŠNJENJE

| (a) | Popis sadržava doprinose koje su države članice poslale Komisiji u roku određenom u članku 345. Direktive Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1). |
| --- | --- |

(a)

Popis sadržava doprinose koje su države članice poslale Komisiji u roku određenom u članku 345. Direktive Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1).

| (b) | Smatra se da kovanice uvrštene u popis ispunjavaju kriterije iz članka 344. i stoga će se s njima u tim državama članicama postupati kao s investicijskim zlatom. U skladu s tim, na njihovu prodaju tijekom cijele kalendarske godine 2022. ne primjenjuje se obveza plaćanja PDV-a. |
| --- | --- |

(b)

Smatra se da kovanice uvrštene u popis ispunjavaju kriterije iz članka 344. i stoga će se s njima u tim državama članicama postupati kao s investicijskim zlatom. U skladu s tim, na njihovu prodaju tijekom cijele kalendarske godine 2022. ne primjenjuje se obveza plaćanja PDV-a.

| (c) | Izuzeće se primjenjuje na sve kovanice s popisa koje su u optjecaju, osim kovanica čija je čistoća niža od 900 tisućinki. |
| --- | --- |

(c)

Izuzeće se primjenjuje na sve kovanice s popisa koje su u optjecaju, osim kovanica čija je čistoća niža od 900 tisućinki.

| (d) | No ako kovanica nije na popisu, a ispunjava kriterije određene Direktivom o PDV-u, ona će svejedno biti izuzeta od te obveze. |
| --- | --- |

(d)

No ako kovanica nije na popisu, a ispunjava kriterije određene Direktivom o PDV-u, ona će svejedno biti izuzeta od te obveze.

| (e) | Popis je složen po abecednom redu imena zemalja i naziva kovanica. Unutar iste kategorije kovanice su poredane prema rastućoj vrijednosti valute. |
| --- | --- |

(e)

Popis je složen po abecednom redu imena zemalja i naziva kovanica. Unutar iste kategorije kovanice su poredane prema rastućoj vrijednosti valute.

| (f) | Popis sadržava iznos i valutu navedenu na kovanicama. Međutim, ako valuta na kovanicama nije napisana latinicom, naziv je, ako je moguće, na popisu naveden u zagradama.






  DRŽAVA IZDAVANJA | KOVANICE |
| --- | --- | --- |
| AFGANISTAN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALBANIJA | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ALDERNEY | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| ANDORA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTINA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMENIJA | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AUSTRALIJA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| AUSTRIJA | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker”)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| BAHAMI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGIJA | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDI | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOCVANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BOLIVIJA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BRAZIL | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BRITANSKI DJEVIČANSKI OTOCI | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BUGARSKA | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан”)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| BUTAN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| CIPAR | 50 POUNDS |
| COOKOVI OTOCI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| CÔTE D’IVOIRE | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| ČAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| ČEHOSLOVAČKA | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| ČEŠKA | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| ČILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| DANSKA | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| EKVADOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EKVATORSKA GVINEJA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| EL SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| ESTONIJA | 100 KROONI |
| ETIOPIJA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FALKLANDSKI OTOCI | 1/25 CROWN |
| FIDŽI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPINI | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FINSKA | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| FRANCUSKA | 1/4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  655.97 FRANCS |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIJA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTAR | 1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| | |
| GVATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GVINEJA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONG KONG | 1 000 DOLLARS |
| HRVATSKA | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| INDIJA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONEZIJA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRAN | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| IRSKA | 20 EURO (iskovano 2006.–2009.)
  100 EURO |
| ISLAND | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ISTOČNOKARIPSKE DRŽAVE | 1 DOLLAR
  2.50 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| ITALIJA | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| IZRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| JAMAJKA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPAN | 10 000 YEN |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JORDAN | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSLAVIJA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| JUŽNA AFRIKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/2 POND
  1 POND
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| JUŽNA GEORGIJA I JUŽNI SENDVIČKI OTOCI | 4 POUNDS |
| JUŽNA KOREJA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| KAJMANSKI OTOCI | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZAHSTAN | 100 TENGE |
| KENIJA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KINA | 5/20 YUAN (1/20 oz)
  10/50 YUAN (1/10 oz)
  25/100 YUAN (1/4 oz)
  50/200 YUAN (1/2 oz)
  100/500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KOLUMBIJA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| KONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KOSTARIKA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| KUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| LATVIJA | 5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta”)
  5 EURO („Zelta atslēdziņa”)
  20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta”)
  75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta”)
  1 LATS („Ak, svētā Lestene!”)
  1 LATS („Jūgendstils Rīgā”)
  1 LATS („Zelta ābele”)
  5 LATI („Pieclatnieks”)
  10 LATU („Gafelšoneris ‚Julia Maria’”)
  10 LATU („Zelta vēsture”)
  20 LATU („Latvijas monēta”)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LESOTO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LIBERIJA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LIHTENŠTAJN | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LITVA | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LUKSEMBURG | 175 EURO CENT
  2,6 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| MAĐARSKA | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| MAKAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MALAVI | 250 KWACHA |
| MALEZIJA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MARŠALOVI OTOCI | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURICIJUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEKSIKO | 1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MONAKO | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLIJA | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NEPAL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIKARAGVA | 50 CORDOBAS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NIZOZEMSKA | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| NIZOZEMSKI ANTILI | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| NORVEŠKA | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| NOVI ZELAND | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1/20 ounce
  3,11 grammes/ 1/10 ounce
  7,77 grammes/ 1/4 ounce
  15,56 grammes/ 1/2 ounce |
| NJEMAČKA | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| OMAN | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1/4 OMANI RIAL
  1/2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| OTOCI TURKS I CAICOS | 100 CROWNS |
| OTOK MAN | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| PAKISTAN | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA NOVA GVINEJA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POLJSKA | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (iznimka: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2011”)
  200 ZŁOTYCH
  (iznimka: 200 ZŁOTYCH „100-lecie Politechniki Warszawskiej”)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PORTUGAL | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| RODEZIJA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| RUANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| RUMUNJSKA | 20 LEI (iz 1883.) |
| RUSIJA | 1 TSERVONETS (iskovano 1975.)
  7,5 ROUBLES (iskovano 1897.)
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| SAD | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| SALOMONOVI OTOCI | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| SAN MARINO | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAUDIJSKA ARABIJA | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SEJŠELI | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SIJERA LEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPUR | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SIRIJA | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| SJEVERNOMARIJANSKI OTOCI | 5 DOLLARS |
| SLOVAČKA | 100 EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVENIJA | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMALIJA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SRBIJA | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SUDAN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SURINAM | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVAZI | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| SVETA HELENA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  1/4 SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| ŠPANJOLSKA | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| ŠVEDSKA | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| ŠVICARSKA | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| TAJLAND | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TANZANIJA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTAN DA CUNHA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TUNIS | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURSKA | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| UJEDINJENA KRALJEVINA | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |
| UJEDINJENI ARAPSKI EMIRATI | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| URUGVAJ | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| VATIKAN | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| VENEZUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| ZAIR | 100 ZAIRES |
| ZAMBIJA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |
| ZAPADNA SAMOA | 50 TALA
  100 TALA |

(f)

Popis sadržava iznos i valutu navedenu na kovanicama. Međutim, ako valuta na kovanicama nije napisana latinicom, naziv je, ako je moguće, na popisu naveden u zagradama.

DRŽAVA IZDAVANJA

KOVANICE

AFGANISTAN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALBANIJA

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ALDERNEY

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

ANDORA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTINA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMENIJA

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AUSTRALIJA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

AUSTRIJA

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker”)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

BAHAMI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGIJA

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDI

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOCVANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BOLIVIJA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BRAZIL

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BRITANSKI DJEVIČANSKI OTOCI

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BUGARSKA

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан”)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

BUTAN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

CIPAR

50 POUNDS

COOKOVI OTOCI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

CÔTE D’IVOIRE

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

ČAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

ČEHOSLOVAČKA

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

ČEŠKA

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

ČILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

DANSKA

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

EKVADOR

1 CONDOR

10 SUCRES

EKVATORSKA GVINEJA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

EL SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

ESTONIJA

100 KROONI

ETIOPIJA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FALKLANDSKI OTOCI

1/25 CROWN

FIDŽI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPINI

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FINSKA

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

FRANCUSKA

1/4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

655.97 FRANCS

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIJA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTAR

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GVATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GVINEJA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONG KONG

1 000 DOLLARS

HRVATSKA

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

INDIJA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONEZIJA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRAN

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

IRSKA

20 EURO (iskovano 2006.–2009.)

100 EURO

ISLAND

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ISTOČNOKARIPSKE DRŽAVE

1 DOLLAR

2.50 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

ITALIJA

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

IZRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

JAMAJKA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPAN

10 000 YEN

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JORDAN

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSLAVIJA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

JUŽNA AFRIKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/2 POND

1 POND

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

JUŽNA GEORGIJA I JUŽNI SENDVIČKI OTOCI

4 POUNDS

JUŽNA KOREJA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

KAJMANSKI OTOCI

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZAHSTAN

100 TENGE

KENIJA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KINA

5/20 YUAN (1/20 oz)

10/50 YUAN (1/10 oz)

25/100 YUAN (1/4 oz)

50/200 YUAN (1/2 oz)

100/500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

KIRIBATI

150 DOLLARS

KOLUMBIJA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

KONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KOSTARIKA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

KUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

LATVIJA

5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta”)

5 EURO („Zelta atslēdziņa”)

20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta”)

75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta”)

1 LATS („Ak, svētā Lestene!”)

1 LATS („Jūgendstils Rīgā”)

1 LATS („Zelta ābele”)

5 LATI („Pieclatnieks”)

10 LATU („Gafelšoneris ‚Julia Maria’”)

10 LATU („Zelta vēsture”)

20 LATU („Latvijas monēta”)

100 LATU apgrozības monēta

LESOTO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LIBERIJA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LIHTENŠTAJN

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LITVA

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LUKSEMBURG

175 EURO CENT

2,6 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

MAĐARSKA

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

MAKAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MALAVI

250 KWACHA

MALEZIJA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MARŠALOVI OTOCI

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURICIJUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEKSIKO

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MONAKO

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLIJA

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NEPAL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIKARAGVA

50 CORDOBAS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NIZOZEMSKA

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

NIZOZEMSKI ANTILI

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

NORVEŠKA

20 KRONER

1 500 KRONER

NOVI ZELAND

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1/20 ounce

3,11 grammes/ 1/10 ounce

7,77 grammes/ 1/4 ounce

15,56 grammes/ 1/2 ounce

NJEMAČKA

1 DM

50 EURO

100 EURO

OMAN

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1/4 OMANI RIAL

1/2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

OTOCI TURKS I CAICOS

100 CROWNS

OTOK MAN

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

PAKISTAN

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA NOVA GVINEJA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POLJSKA

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(iznimka: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2011”)

200 ZŁOTYCH

(iznimka: 200 ZŁOTYCH „100-lecie Politechniki Warszawskiej”)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PORTUGAL

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

RODEZIJA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

RUANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

RUMUNJSKA

20 LEI (iz 1883.)

RUSIJA

1 TSERVONETS (iskovano 1975.)

7,5 ROUBLES (iskovano 1897.)

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

SAD

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

SALOMONOVI OTOCI

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

SAN MARINO

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAUDIJSKA ARABIJA

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SEJŠELI

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SIJERA LEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPUR

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SIRIJA

(1/2 POUND)

(1 POUND)

SJEVERNOMARIJANSKI OTOCI

5 DOLLARS

SLOVAČKA

100 EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVENIJA

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMALIJA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SRBIJA

10 DINARA

20 DINARA

SUDAN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SURINAM

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVAZI

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

SVETA HELENA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

1/4 SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

ŠPANJOLSKA

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

ŠVEDSKA

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

ŠVICARSKA

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

TAJLAND

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TANZANIJA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TRISTAN DA CUNHA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TUNIS

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURSKA

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TUVALU

50 DOLLARS

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

UJEDINJENA KRALJEVINA

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

UJEDINJENI ARAPSKI EMIRATI

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

URUGVAJ

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

VATIKAN

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

VENEZUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

ZAIR

100 ZAIRES

ZAMBIJA

250 KWACHA

500 KWACHA

ZAPADNA SAMOA

50 TALA

100 TALA

---

(1)  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/33

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 446/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Sky Limited („Sky”, Ujedinjena Kraljevina), pod kontrolom poduzetnika Comcast Corporation (SAD); |
| --- | --- |

—

Sky Limited („Sky”, Ujedinjena Kraljevina), pod kontrolom poduzetnika Comcast Corporation (SAD);

| — | ViacomCBS Inc. („ViacomCBS”, SAD), pod kontrolom poduzetnika National Amusements Inc. (SAD); i |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. („ViacomCBS”, SAD), pod kontrolom poduzetnika National Amusements Inc. (SAD); i

| — | zajednički pothvat (SAD). |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat (SAD).

Poduzetnici Sky i ViacomCBS stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom. Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Sky: holding društvo čija društva kćeri posluju u cijelom vrijednosnom lancu audiovizualnih usluga, i to uglavnom u Ujedinjenoj Kraljevini, Irskoj, Njemačkoj, Austriji i Italiji. Sky je u krajnjem vlasništvu poduzeća Comcast Corporation („Comcast”), koje na globalnoj razini posluje u sektoru medija, tehnologije i zabave. Comcast u Europi posluje gotovo isključivo preko poduzeća Sky i NBCUniversal („NBCU”), koje pruža medijske usluge i usluge zabave u audiovizualnom sektoru i u sektoru proizvoda za kućnu zabavu izravnom distribucijom DVD-ova, Blu-ray diskova i CD-ova potrošačima, |
| --- | --- |

—

Sky: holding društvo čija društva kćeri posluju u cijelom vrijednosnom lancu audiovizualnih usluga, i to uglavnom u Ujedinjenoj Kraljevini, Irskoj, Njemačkoj, Austriji i Italiji. Sky je u krajnjem vlasništvu poduzeća Comcast Corporation („Comcast”), koje na globalnoj razini posluje u sektoru medija, tehnologije i zabave. Comcast u Europi posluje gotovo isključivo preko poduzeća Sky i NBCUniversal („NBCU”), koje pruža medijske usluge i usluge zabave u audiovizualnom sektoru i u sektoru proizvoda za kućnu zabavu izravnom distribucijom DVD-ova, Blu-ray diskova i CD-ova potrošačima,

| — | ViacomCBS: globalno poduzeće koje posluje u sektoru medija i zabave, a proizvodi vrhunski sadržaj i iskustva za publiku diljem svijeta. Portfelj ViacomCBS-a trenutačno je podijeljen u tri segmenta: televizijska zabava, kabelske mreže i filmska zabava. Pod kontrolom je poduzetnika National Amusements Inc., i |
| --- | --- |

—

ViacomCBS: globalno poduzeće koje posluje u sektoru medija i zabave, a proizvodi vrhunski sadržaj i iskustva za publiku diljem svijeta. Portfelj ViacomCBS-a trenutačno je podijeljen u tri segmenta: televizijska zabava, kabelske mreže i filmska zabava. Pod kontrolom je poduzetnika National Amusements Inc., i

| — | zajednički pothvat: novi zajednički pothvat osnovan u svrhu i. uspostave i upravljanja pretplatničkom uslugom prijenosa videosadržaja na zahtjev koja se izravno distribuira potrošačima kao OTT usluga (tj. pruža se putem interneta) i putem platformi trećih strana i povezanih uređaja koji obuhvaćaju audiovizualni sadržaj te ii. veleprodaje nekih linearnih kanala pretplatničke televizije poduzeća ViacomCBS i NBCU putem višekanalnih distributera videoprograma trećih strana u 22 europske zemlje, uključujući sljedeće zemlje EGP-a: Bugarska, Češka, Danska, Finska, Hrvatska, Mađarska, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska i Švedska. |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat: novi zajednički pothvat osnovan u svrhu i. uspostave i upravljanja pretplatničkom uslugom prijenosa videosadržaja na zahtjev koja se izravno distribuira potrošačima kao OTT usluga (tj. pruža se putem interneta) i putem platformi trećih strana i povezanih uređaja koji obuhvaćaju audiovizualni sadržaj te ii. veleprodaje nekih linearnih kanala pretplatničke televizije poduzeća ViacomCBS i NBCU putem višekanalnih distributera videoprograma trećih strana u 22 europske zemlje, uključujući sljedeće zemlje EGP-a: Bugarska, Češka, Danska, Finska, Hrvatska, Mađarska, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska i Švedska.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/35

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 446/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Neste Oyj („Neste”) (Finska), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj („Neste”) (Finska),

| — | Ravago S.A. („Ravago”) (Luksemburg). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. („Ravago”) (Luksemburg).

Prijava se odnosi na stjecanje zajedničke kontrole poduzetnika Neste i Ravago nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom sa značenjem koncentracije u smislu članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Neste: rafiniranje i stavljanje na tržište ulja, prvenstveno visokokvalitetnih pogonskih goriva s niskom razinom emisija, |
| --- | --- |

—

Neste: rafiniranje i stavljanje na tržište ulja, prvenstveno visokokvalitetnih pogonskih goriva s niskom razinom emisija,

| — | Ravago: distribucija plastike, gume i kemikalija te proizvodnja recikliranih/složenih polimera, |
| --- | --- |

—

Ravago: distribucija plastike, gume i kemikalija te proizvodnja recikliranih/složenih polimera,

| — | JV: kemijska reciklaža otpadne plastike i prodaja dobivenih proizvoda. |
| --- | --- |

—

JV: kemijska reciklaža otpadne plastike i prodaja dobivenih proizvoda.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/36

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 446/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), pod kontrolom poduzetnika Cummins Inc. („Cummins”, SAD), |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), pod kontrolom poduzetnika Cummins Inc. („Cummins”, SAD),

| — | Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, pod kontrolom poduzetnika China Petrochemical Corporation (Narodna Republika Kina), |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, pod kontrolom poduzetnika China Petrochemical Corporation (Narodna Republika Kina),

| — | Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT”, Narodna Republika Kina). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT”, Narodna Republika Kina).

Poduzetnici Cummins i China Petrochemical Corporationt stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom CEHT.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Cummins je globalno aktivan američki projektant i proizvođač dizelskih motora i motora na alternativna goriva te sustava napajanja električnom energijom, |
| --- | --- |

—

Cummins je globalno aktivan američki projektant i proizvođač dizelskih motora i motora na alternativna goriva te sustava napajanja električnom energijom,

| — | China Petrochemical Corporation kineska je naftna i petrokemijska grupa koja istražuje, poboljšava, prerađuje i prodaje prirodni plin, benzin, kerozin, dizel, petrokemijske proizvode i povezane usluge, |
| --- | --- |

—

China Petrochemical Corporation kineska je naftna i petrokemijska grupa koja istražuje, poboljšava, prerađuje i prodaje prirodni plin, benzin, kerozin, dizel, petrokemijske proizvode i povezane usluge,

| — | CEHT će imati sjedište u Kini i sudjelovati u razvoju inženjerstva za aplikacije, proizvodnji, ispitivanju, prodaji, postavljanju i servisiranju sustava elektrolize za proizvodnju vodika, posebno elektrolize polimerne protonski vodljive membrane. |
| --- | --- |

—

CEHT će imati sjedište u Kini i sudjelovati u razvoju inženjerstva za aplikacije, proizvodnji, ispitivanju, prodaji, postavljanju i servisiranju sustava elektrolize za proizvodnju vodika, posebno elektrolize polimerne protonski vodljive membrane.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/38

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2021/C 446/10)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od dana ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Nijolės Šakočienės šakotis”

EU br.: PGI-LT-02401 – 20. studenoga 2017.

ZOI ( ) ZOZP (X )

1.   Naziv (nazivi) ZOZP-a

„Nijolės Šakočienės šakotis”

2.   Država članica ili treća zemlja

Litva

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 2.3. Kruh, pecivo, kolači, slastice, keksi i ostali pekarski proizvodi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Nijolės Šakočienės šakotis” blagdanski je pekarski proizvod u obliku visokog, šupljeg krnjeg stošca sa šiljastim „granama” različitih veličina koji se pravi u posebnoj pećnici dodavanjem slojeva tijesta posebnom drvenom žlicom na ražanj koji se sporo okreće iznad jake vatre. Cijeli postupak odvija se kod kuće primjenom tradicionalne metode.

Fizikalno-kemijska svojstva:

Udio vlage: 6,4–7,5 %

Udio masti: 35,5-38,5 %

Ukupan sadržaj šećera: 25,5-27,5 %

Organoleptička svojstva:

Izgled: „Nijolės Šakočienės šakotis” je stožastog oblika s vanjskom površinom koja je neravnomjerno prekrivena „granama” različitih oblika i veličina zbog čega svaki proizvod ima jedinstven izgled. Iznutra je šupalj cijelom duljinom. Na unutrašnjoj (šupljoj) površini vidi se otisak pređe i papira za pečenje. Proizvod može biti različitih veličina, visine od 30 cm do 60 cm. Promjer šuplje unutrašnjosti može biti veličine do 20 cm pri dnu i od 10 do 20 cm na vrhu. Vanjski promjer ovisi o visini proizvoda, količini nanesenog tijesta i duljini nastalih „grana”. Dno može biti veličine do 40 cm, a vrh do 20 cm.

Masa: ovisno o visini kolača i količini nanesenog tijesta, masa može biti od 1,0 kg do 6,5 kg. Kada se servira u posebnim prilikama, šakotis se na stol stavlja čitav, a inače se reže na kolutove visine od 5 do 30 cm i mase od 0,7 kg do 3,5 kg ili na manje komade.

Boja: od žutosmeđe do smeđe, ovisno o temperaturi i trajanju pečenja. Vanjska je površina sjajna, može biti bljeđa od unutarnje, a „grane” su raznih boja. Kada se prereže, proizvod ima spužvastu i slojevitu unutarnju strukturu s neujednačenim slojevima različitih nijansi čiji rubovi imaju oblik nepravilnih krugova.

Miris: tipičan pekarski proizvod s izraženim mirisom maslaca i jaja uz blagu notu dima.

Okus: tipičan pekarski proizvod, umjereno sladak, s okusom maslaca i jaja.

Završni okus: nakon gutanja, blagi masni naknadni okus.

Tekstura: umjerene gustoće, prilično se mrvi, ali se pri rezanju ne lista i ne lomi te nije krhak ni hrskav. Jednostavan i ugodan za žvakanje. Nakon žvakanja ostaju fine čestice.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

| — | maslac s udjelom masti od 82 % do 87 %, |
| --- | --- |

—

maslac s udjelom masti od 82 % do 87 %,

| — | vrhnje ili kiselo vrhnje s udjelom masti od 30 % do 40 %, |
| --- | --- |

—

vrhnje ili kiselo vrhnje s udjelom masti od 30 % do 40 %,

| — | kokošja jaja, |
| --- | --- |

—

kokošja jaja,

| — | šećer, |
| --- | --- |

—

šećer,

| — | pšenično brašno tradicionalno iz kamenog mlina (mlinski kamen). |
| --- | --- |

—

pšenično brašno tradicionalno iz kamenog mlina (mlinski kamen).

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području:

| — | priprema sastojaka, |
| --- | --- |

—

priprema sastojaka,

| — | izrada tijesta, |
| --- | --- |

—

izrada tijesta,

| — | priprema pribora, |
| --- | --- |

—

priprema pribora,

| — | oblikovanje i pečenje kolača, |
| --- | --- |

—

oblikovanje i pečenje kolača,

| — | hlađenje kolača. |
| --- | --- |

—

hlađenje kolača.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

–

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

–

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Administrativne granice sela Skaistgiriai (općina Kėdainiai).

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

„Nijolės Šakočienės šakotis” povezan je sa zemljopisnim područjem zbog ugleda proizvoda, koji je sam po sebi određen iskustvom lokalnih pekarskih obrta koji ga peku.

Ljudski čimbenici koji tom proizvodu daju posebna svojstva

Jedinstvena svojstva kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” dovedena su do savršenstva tijekom duge povijesti njegove proizvodnje. Iako ne postoje zapisi ili upute o izradi tog proizvoda, koji je usko povezan s područjem definiranim u točki 4., pojedinosti o izradi i praktičnim vještinama potrebnima za izradu prenose se s koljena na koljeno.

Jedinstvenost izrađenog kolača koji se proizvodi na ovom zemljopisnom području i njegove posebne kvalitete rezultat su nakupljenog znanja i iskustva naraštaja pekara. Sve to rezultira pekarskim proizvodom izvanredne kvalitete i okusa. Glavni čimbenici koji pokazuju kako ljudski faktor utječe na okus i izgled proizvoda jesu sljedeći:

| 1. | Priprema tijesta, što je jedan od ključnih elemenata koji garantiraju konstantnu kvalitetu. U postupku proizvodnje kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” primjenjuje se jedinstvena metoda pripreme tijesta, koja se pažljivo čuva dulje od jednog stoljeća. |
| --- | --- |

1.

Priprema tijesta, što je jedan od ključnih elemenata koji garantiraju konstantnu kvalitetu. U postupku proizvodnje kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” primjenjuje se jedinstvena metoda pripreme tijesta, koja se pažljivo čuva dulje od jednog stoljeća.

| 2. | Jedinstveni način izrade kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” – furenje brašna i ostavljanje tijesta da odstoji, a koliko dugo, to osoba koja peče kolač odlučuje na temelju svog iskustva i znanja. Svrha je furenja brašna djelomično rastvaranje granula škroba u njemu kako bi se olakšala razgradnja škroba na dekstrine tijekom mirovanja tijesta. Te promjene u brašnu rezultiraju bržim nastajanjem sjajne kore intenzivne boje tijekom pečenja, povećavaju poroznost unutarnje strukture, potiču stvaranje aromatičnijih spojeva i sporu retrogradaciju škroba tijekom pohrane, što znači da kolači sporije postaju ustajali i dulje su svježi bez potrebe za kemijskim aditivima. |
| --- | --- |

2.

Jedinstveni način izrade kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” – furenje brašna i ostavljanje tijesta da odstoji, a koliko dugo, to osoba koja peče kolač odlučuje na temelju svog iskustva i znanja. Svrha je furenja brašna djelomično rastvaranje granula škroba u njemu kako bi se olakšala razgradnja škroba na dekstrine tijekom mirovanja tijesta. Te promjene u brašnu rezultiraju bržim nastajanjem sjajne kore intenzivne boje tijekom pečenja, povećavaju poroznost unutarnje strukture, potiču stvaranje aromatičnijih spojeva i sporu retrogradaciju škroba tijekom pohrane, što znači da kolači sporije postaju ustajali i dulje su svježi bez potrebe za kemijskim aditivima.

| 3. | Mljevenje u tradicionalnim kamenim mlinovima (mlinsko kamenje), s pažljivo reguliranim osovinama koje se sporo okreću, što utječe na teksturu proizvoda i čini ga ugodnim i lakim za žvakanje. Nakon žvakanja ostaju fine čestice. |
| --- | --- |

3.

Mljevenje u tradicionalnim kamenim mlinovima (mlinsko kamenje), s pažljivo reguliranim osovinama koje se sporo okreću, što utječe na teksturu proizvoda i čini ga ugodnim i lakim za žvakanje. Nakon žvakanja ostaju fine čestice.

| 4. | Pečenje proizvoda na ražnju na jakoj vatri u posebnoj tradicionalnoj pećnici, nakon ispravne regulacije propuh dimnjaka. To je posao za koji je potrebno iskustvo i velika vještina zato što okolišni uvjeti i atmosferski tlak jako utječu na propuh dimnjaka. Peć se zagrijava gorenjem suhog brezovog drva, s kojeg se mora skinuti kora jer ona sadrži smole, i ako se proizvod dimi to bi utjecalo bi na njegova organoleptička, fizikalna i kemijska svojstva. Tijesto se nanosi ručno, s pomoću posebne perforiranom drvene žlice, na vrući ražanj koji se neprestano okreće. Budući da tijesto na vrućem ražnju dolazi u doticaj s toplinom, odmah očvrsne i postane hrskavo. Tijesto se polijevanjem nanosi u tankim slojevima. Dodaje se sa svih strana, pa zbog toga na svim stranama proizvoda nastaje mnogo različitih „grana” i pojavljuju se lijepi uzorci boja. Od ključne je važnosti stalna regulacija jačine vatre kako bi u svim fazama pečenja temperatura bila odgovarajuća. Važno je i paziti na brzinu vrtnje ražnja i prilagoditi je da bi daljnjim nanošenjem tijesta ukrasne „grane” kolača rasle. Godine iskustva proizvođača te vještina i spretnost pekara pridonose očuvanju ne samo posebnog okusa proizvoda nego i njegova izuzetno privlačnog oblika (u smislu položaja „grana”, sveukupnog izgleda i boje). Zbog toga je svaki kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” po izgledu jedinstven. Drugi proizvođači svoje proizvode peku u modernim električnim pećnicama, upotrebljavaju zamjenske sastojke, pojačivače okusa i mirisa te bojila. U tradicionalnoj proizvodnji kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” ne upotrebljavaju se nikakvi nadomjesci, pojačivači okusa i mirisa ili bojila. |
| --- | --- |

4.

Pečenje proizvoda na ražnju na jakoj vatri u posebnoj tradicionalnoj pećnici, nakon ispravne regulacije propuh dimnjaka. To je posao za koji je potrebno iskustvo i velika vještina zato što okolišni uvjeti i atmosferski tlak jako utječu na propuh dimnjaka. Peć se zagrijava gorenjem suhog brezovog drva, s kojeg se mora skinuti kora jer ona sadrži smole, i ako se proizvod dimi to bi utjecalo bi na njegova organoleptička, fizikalna i kemijska svojstva. Tijesto se nanosi ručno, s pomoću posebne perforiranom drvene žlice, na vrući ražanj koji se neprestano okreće. Budući da tijesto na vrućem ražnju dolazi u doticaj s toplinom, odmah očvrsne i postane hrskavo. Tijesto se polijevanjem nanosi u tankim slojevima. Dodaje se sa svih strana, pa zbog toga na svim stranama proizvoda nastaje mnogo različitih „grana” i pojavljuju se lijepi uzorci boja. Od ključne je važnosti stalna regulacija jačine vatre kako bi u svim fazama pečenja temperatura bila odgovarajuća. Važno je i paziti na brzinu vrtnje ražnja i prilagoditi je da bi daljnjim nanošenjem tijesta ukrasne „grane” kolača rasle. Godine iskustva proizvođača te vještina i spretnost pekara pridonose očuvanju ne samo posebnog okusa proizvoda nego i njegova izuzetno privlačnog oblika (u smislu položaja „grana”, sveukupnog izgleda i boje). Zbog toga je svaki kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” po izgledu jedinstven. Drugi proizvođači svoje proizvode peku u modernim električnim pećnicama, upotrebljavaju zamjenske sastojke, pojačivače okusa i mirisa te bojila. U tradicionalnoj proizvodnji kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” ne upotrebljavaju se nikakvi nadomjesci, pojačivači okusa i mirisa ili bojila.

U cijelom postupku proizvodnje upotrebljavaju se samo tradicionalne i prirodne sirovine, koje određuju organoleptička, fizička i kemijska svojstva proizvoda.

Ugled proizvoda određen zemljopisnim područjem

U Litvi se s pečenjem kolačâ u obliku drveća počelo krajem 19. stoljeća, najprije u samostanima. Iako su samostani recepte držali u tajnosti, ova se kulinarska ideja početkom 20. stoljeća proširila, najprije po vlastelinskim kućama i župnim dvorovima, a kasnije su kolač počele peći i iskusne kućanice. Ova se blagdanska poslastica pripremala samo u posebnim prilikama.

Prabaka pekarâ kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” dobila je recept od domaćice župnog dvora župne crkve. Tijekom godina proizvod je doveden do jedinstvenog savršenstva i s vremenom je dobio određena svojstva. Ukorijenjene tradicije kućanstava kad je riječ o kolaču „Nijolės Šakočienės šakotis” održale su se do danas i brzo širenje industrijske proizvodnje kolačâ u obliku drveća, koje je počelo krajem 20. stoljeća, na njih nije utjecalo.

Definirano zemljopisno područje ima stručno i obrtničko iskustvo u pripremi kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” koje se do danas prenosi s koljena na koljeno. Sve do 1997. kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” proizvodio se i prodavao samo po narudžbi. Krajem 20. stoljeća stekli su se uvjeti za proizvodnju za maloprodaju i 1997. kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” stavljen je na tržište. O tome svjedoče ranije oznake i posebni natpisi na ambalaži koje su opstale.

„Nijolės Šakočienės šakotis” je blagdanski proizvod koji vole i potrošači daleko izvan granica područja definiranog u točki 4.

Na definiranom zemljopisnom području potomci prvotnih pekara kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” već stotinu godina izrađuju taj proizvod primjenom iste tradicionalne metode. Na taj se način osigurava da posebna svojstva ovog jedinstvenog proizvoda ostaju ista i da se zadržava povjerenje potrošača. To je povjerenje nagrađeno 2008., kada je VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas [Državni fond za kulinarsku baštinu] priznao taj kolač kao kulinarsku baštinu i dodijelio mu certifikat kojim se potvrđuje da se izrađuje od tradicionalnih sastojaka prema izvornom receptu i na temelju tradicionalnih tehnika. Certifikat o priznanju kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” kao nacionalne kulinarske baštine, koji je 2009. dodijelilo litavsko Ministarstvo poljoprivrede, pokazuje da je to stoljetni tradicionalni proizvod koji je izvoran po svojim svojstvima, sastavu i metodi proizvodnje. Ovaj proizvod proizvode i na certifikaciju podnose proizvođači proizvoda državne baštine „Nijolės Šakočienės šakotis”, koji su nacionalni majstori i majstorice svojeg zanata.

Potrošači posebno cijene proizvode „Nijolės Šakočienės šakotis” proizvedene u selu Skaistgiriai. Od njih se najviše očekuje u pogledu kvalitete te im se pripisuju posebna svojstva. Ispitivanja potrošača provedena između 2010. i 2016. pokazala su da više do 90 % potrošača zna za kolače „Nijolės Šakočienės šakotis” proizvedene u selu Skaistgiriai, traže ih u trgovinama, cijene njihovu izvornost i visoku kvalitetu te ih vole kupovati kao poklone ili suvenire kada putuju u inozemstvo (ispitivanja potrošača koje je Državni fond za kulinarsku baštinu proveo 2010., 2012., 2014. i 2016.).

Budući da se kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” pravi primjenom jako starih metoda, priznat je kao proizvod koji promiče litavsku kulturnu baštinu. Ugled i prepoznatljivost ovog proizvoda rezultat su raznih vrsta obrazovnih aktivnosti.

Posjetitelji i poznavatelji tradicionalne hrane putuju u selo Skaistgiriai kako bi kušali kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” i vidjeli kako se ta poslastica ukrašena granama izrađuje, koji se tradicionalni pribor i sastojci upotrebljavaju, doznali više o postupku proizvodnje šakotisa i održavanju tradicije njegova pečenja, stare opreme i običaja te sami pokušali napraviti taj složeni proizvod. Dolaze ne samo iz Litve nego i iz Ujedinjene Kraljevine, Irske, Norveške, Švedske, Sjedinjenih Država, Njemačke, Italije, Izraela, Hrvatske, Poljske, Nizozemske, Japana, Kine, Turske, Rumunjske, Rusije i drugih zemalja. Strani putnici nose kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” natrag sa sobom kao suvenir. To je dobar suvenir jer ne samo da je ukusan i lijep pekarski proizvod nego i dugo traje.

„Nijolės Šakočienės šakotis” izlagan je na inozemnim izložbama i sajmovima: u Ujedinjenoj Kraljevini, Irskoj, Njemačkoj i Rusiji. Razni obrazovni programi i demonstracije pokazali su se popularnima i privlače veliki broj posjetitelja i medijsku pozornost na različitim događanjima u Poljskoj (božićni sajmovi u Varšavi 2009.–2016., trgovački sajmovi Jogalia u Lublinu 2010.–2016., festivali „Vilnius u Gdańsku” 2009.–2016., festivali u Szczecinu 2010. i 2011., ljetni festivali u Białystoku 2012.–2014., festival hrane u Wrocławu 2011. i drugi).

U Litvi proizvođači kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” redovito sudjeluju i osvajaju nagrade na međunarodnoj izložbi AgroBalt, drugim trgovačkim sajmovima, danima obrtâ, događanjima povodom nacionalnih praznika, narodnim festivalima i raznim drugim sajmovima.

Predstavljanja kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” (u Litvi i izvan nje) i demonstracije načina izrade tog popularnog proizvoda ne privlače samo one koji vole slatko nego i ostale posjetitelje festivalâ i događanjâ, koji pritom dobiju priliku provjeriti svoje vještine, ponekad pod budnim okom medija.

Turistima se na kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” kao proizvod tipičan za regiju skreće pozornost reklamama, propagandnim porukama i kuharskim publikacijama.

„Nijolės Šakočienės šakotis” nudi se službenim posjetiteljima iz inozemstva kao dio kulinarske baštine Litve.

O poznatom imenu, slavi, ugledu i popularnost kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” svjedoče sljedeća priznanja: 2009. Državni fond za kulinarsku baštinu dodijelio mu je diplomu „Najbolji tradicionalni šakotis u 2009.”; 2009. priznanje litavske Agencije za regulaciju tržišta poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima zbog promicanja nacionalne kulinarske baštine te zaštite i očuvanja tradicija na sajmu Kaziukas (sveti Kazimir) u Dublinu, Irska; 2010. kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” osvojio je zlatnu medalju na međunarodnom sajmu AgroBalt; 2010. pekarica kolača „Nijolės Šakočienės šakotis” proglašena je najboljom obrtnicom na sajmu Kaziukas 2010., a 2011. Ministarstvo poljoprivrede proglasilo ju je najboljom tradicionalnom obrtnicom godine; 2012. Ministarstvo poljoprivrede dodijelilo je jednom pekaru tog kolača titulu „Majstor tradicionalnog zanata”; 2012. diploma „Najbolji obrtnik sajma Jogaila 2012.” (Poljska) u kategoriji „Najbolje regionalno jelo i promicanje regionalnih kulinarskih tradicija”; 2012. diploma za „Prenošenje, održavanje i promicanje izvornih lokalnih tradicija kulinarske baštine Litve” na natjecanju koje je organizirao Državni fond za kulinarsku baštinu; 2014. pismo zahvale od Ministarstva poljoprivrede za promicanje nacionalne baštine u pripremi tradicionalnih litavskih šakotisa; 2014. kolač „Nijolės Šakočienės šakotis” osvojio je medalju na izložbi „Proizvedeno u Litvi 2014.”; i 2017. diplomu od etnološkog i kulturnog centra Klaipėda „za proizvodnju izvornog šakotisa i promicanje tradicija”.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 3.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 446/43

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2021/C 446/11)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„TROTE DEL TRENTINO”

EU BR.: PGI-IT-0965-AM02 – 18. rujna 2020..

ZOZP (X) ZOI ( )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Adresa: Via Galileo Galilei, 43 – 38015 Lavis (TN)

E-pošta: consorziotroteigp@legalmail.it

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP (Udruženje za zaštitu ZOZP-a „Trote del Trentino”) ovlašten je podnijeti zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 13. stavkom 1. Odluke br. 12511 talijanskog Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku od 14. listopada 2013.

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☐ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☐

Opis proizvoda

| ☐ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☐

Zemljopisno područje

| ☐ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☐

Dokaz o podrijetlu

| ☒ | Način proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Način proizvodnje

| ☒ | Veza |
| --- | --- |

☒

Veza

| ☐ | Označivanje |
| --- | --- |

☐

Označivanje

| ☐ | Nacionalni zahtjevi |
| --- | --- |

☐

Nacionalni zahtjevi

| ☒ | Ostalo (pakiranje) |
| --- | --- |

☒

Ostalo (pakiranje)

4.   Vrsta izmjene (izmjena)

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5.   Izmjena (izmjene):

Članak 5. stavak 2. – Uzgoj ribe

Odlučeno je da se dopusti i keramička obloga za ribnjake jer se njezina svojstva malo razlikuju od svojstava cementa te u nekim slučajevima može olakšati čišćenje ribnjaka. Upotreba keramičke obloge ne izaziva negativne promjene uzgojnih praksi ili organoleptičkih svojstava uzgojene pastrve. Sukladno tome, sljedeća rečenica:

Ribnjaci u kojima se uzgajaju nedorasle jedinke i odrasla riba moraju biti u cijelosti izrađeni od cementa, ili zemlje i cementa, ili sa stijenkama od cementa i zemljanim dnom, ili od staklenih vlakana, ili čelika, te moraju biti raspoređeni u nizu ili paralelno kako bi se postiglo maksimalno obogaćivanje vode kisikom.

mijenja se kako slijedi:

Ribnjaci u kojima se uzgajaju nedorasle jedinke i odrasla riba moraju biti u cijelosti izrađeni od cementa, ili zemlje i cementa, ili sa stijenkama od cementa i zemljanim dnom, ili od staklenih vlakana, ili čelika, ili keramike, te moraju biti raspoređeni u nizu ili paralelno kako bi se postiglo maksimalno obogaćivanje vode kisikom.

Nakon znatnih promjena kroz koje prolazi područje uzgoja zbog globalnog zagrijavanja i posljedičnih promjena u količinama snijega i padalina, temperature navedene u specifikaciji proizvoda za vodu u kojoj se uzgaja riba više ne odražavaju stvaran fizički okoliš u kojem uzgajališta pastrve u Trentinu sada moraju raditi. Stoga je nužno povećati navedenu temperaturu vode koja ulazi u ribnjake u zimskim mjesecima (prosječna temperatura od studenoga do ožujka) s 10 °C na 12 °C. Time se objašnjava odredba iz članka 5. stavka 2. točke (a) prema kojoj prosječna temperatura u mjesecima od studenoga do ožujka ne smije biti veća od 12 °C.

Stoga ova izmjena za sobom povlači prilagodbu članka 6. specifikacije proizvoda tako što se navedena temperatura vode od 10 °C mijenja na 12 °C. Ta se izmjena unosi i u točku 5. jedinstvenog dokumenta objavljenog u SL C 255 od 4. kolovoza 2015.

Mijenja se broj dnevnih promjena vode i s time povezane uzgojne gustoće ribnjaka. S obzirom na izvrsno stanje vode koja se upotrebljava, cilj je bio izbjeći potencijalne suše ili nestašice vode, uključujući privremene, koje objekte s više od 10 promjena dnevno i dopuštenom uzgojnom gustoćom od 40 kg/m3 prisiljavaju na brzo smanjenje na 30 kg/m3 kad broj promjena padne ispod 10 dnevno. S obzirom na to da prepoznatljiva svojstva ZOZP-a neće biti narušena, smatra se primjerenim dodati još jedan redak tablici, čime se uzgajivačima s više od 8 promjena dnevno omogućuje uzgojna gustoća od najviše 35 kg/m3. Time će se olakšati kratkoročno upravljanje mogućim nestašicama vode. Shodno tome, sljedeća tablica:

| Broj dnevnih promjena vode | Maksimalna uzgojna gustoća (kg/m3) |
| --- | --- |
| Od 2 do 6 | 25 |
| Od 6 do 10 | 30 |
| Iznad 10 | 40 |

Broj dnevnih promjena vode

Maksimalna uzgojna gustoća (kg/m3)

Od 2 do 6

25

Od 6 do 10

30

Iznad 10

40

mijenja se kako slijedi:

| Broj dnevnih promjena vode | Maksimalna uzgojna gustoća (kg/m3) |
| --- | --- |
| Od 2 do 6 | 25 |
| Od 6 do 8 | 30 |
| Od 8 do 10 | 35 |
| Iznad 10 | 40 |

Broj dnevnih promjena vode

Maksimalna uzgojna gustoća (kg/m3)

Od 2 do 6

25

Od 6 do 8

30

Od 8 do 10

35

Iznad 10

40

Popis dopuštenih sirovina, koji je obuhvaćao žitarice, zrnje te njihove proizvode i nusproizvode, uključujući koncentrate bjelančevina; sjemenke uljarica te njihove proizvode i nusproizvode, uključujući koncentrate bjelančevina i ulja; sjemenke mahunarki te njihove proizvode i nusproizvode, uključujući koncentrate bjelančevina; krumpirovo brašno te njegove proizvode i nusproizvode, uključujući koncentrate bjelančevina; proizvode i nusproizvode od riba i/ili rakova, uključujući ulja; brašno od morskih algi i od njega dobivene proizvode; proizvode od krvi nepreživača; i upotrebu prerađenih životinjskih bjelančevina dobivenih od nepreživača te krmnih smjesa koje sadržavaju takve bjelančevine, zamjenjuje se odredbom o zabrani upotrebe sljedećih sirovina:

| — | sirovog kukuruznog ulja, |
| --- | --- |

—

sirovog kukuruznog ulja,

| — | kukuruznog glutena, |
| --- | --- |

—

kukuruznog glutena,

| — | pogače ili brašna od kikirikija, |
| --- | --- |

—

pogače ili brašna od kikirikija,

| — | sjemenki gorušice i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom, |
| --- | --- |

—

sjemenki gorušice i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom,

| — | sjemenki sezama i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom. |
| --- | --- |

—

sjemenki sezama i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom.

Ovom se izmjenom pojašnjava zabrana upotrebe određenih sirovina koje bi mogle negativno utjecati na boju ili okus proizvoda. Ista izmjena unosi se i u točki 3.3. jedinstvenog dokumenta. Sljedeći tekst u specifikaciji proizvoda i jedinstvenom dokumentu:

U cilju povećanja karakteristične kvalitete mesa ribe ZOZP-a „Trote del Trentino” dopuštena je upotreba sljedećih sirovina:

| 1. | žitarica, zrnja te njihovih proizvoda i nusproizvoda, uključujući koncentrate bjelančevina; |
| --- | --- |

1.

žitarica, zrnja te njihovih proizvoda i nusproizvoda, uključujući koncentrate bjelančevina;

| 2. | sjemenki uljarica te njihovih proizvoda i nusproizvoda, uključujući koncentrate bjelančevina i ulja; |
| --- | --- |

2.

sjemenki uljarica te njihovih proizvoda i nusproizvoda, uključujući koncentrate bjelančevina i ulja;

| 3. | sjemenki mahunarki te njihovih proizvoda i nusproizvoda, uključujući koncentrate bjelančevina; |
| --- | --- |

3.

sjemenki mahunarki te njihovih proizvoda i nusproizvoda, uključujući koncentrate bjelančevina;

| 4. | krumpirovog brašna te njegovih proizvoda i nusproizvoda, uključujući koncentrate bjelančevina; |
| --- | --- |

4.

krumpirovog brašna te njegovih proizvoda i nusproizvoda, uključujući koncentrate bjelančevina;

| 5. | proizvoda i nusproizvoda od riba i/ili rakova, uključujući ulja; |
| --- | --- |

5.

proizvoda i nusproizvoda od riba i/ili rakova, uključujući ulja;

| 6. | brašna od morskih algi i od njega dobivenih proizvoda; |
| --- | --- |

6.

brašna od morskih algi i od njega dobivenih proizvoda;

| 7. | proizvoda od krvi nepreživača. |
| --- | --- |

7.

proizvoda od krvi nepreživača.

Dopuštena je i upotreba prerađenih životinjskih bjelančevina dobivenih od nepreživača te krmnih smjesa koje sadržavaju takve bjelančevine.

preinačen je kako slijedi:

Osim toga, zabranjena je upotreba sljedećih sirovina:

| — | sirovog kukuruznog ulja, |
| --- | --- |

—

sirovog kukuruznog ulja,

| — | kukuruznog glutena, |
| --- | --- |

—

kukuruznog glutena,

| — | pogače ili brašna od kikirikija, |
| --- | --- |

—

pogače ili brašna od kikirikija,

| — | sjemenki gorušice i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom, |
| --- | --- |

—

sjemenki gorušice i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom,

| — | sjemenki sezama i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom. |
| --- | --- |

—

sjemenki sezama i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom.

Jasnije je određeno razdoblje prestanka hranidbe, tako da više nije riječ o posljednjem danu hranidbe, već o suspenziji tovnog obroka. Odlučeno je i da se dopusti hranidba životinja osnovnim obrokom i tijekom razdoblja nakon ukidanja tovnog obroka, pod uvjetom da probavni trakt bude prazan pri klanju.

Cilj je te izmjene pojasniti pravila o hranidbi životinja kako bi se, uz poštovanje dobrobiti životinja, osiguralo da pri klanju nema neprobavljenog materijala u probavnom traktu. Stoga se smatra nužnim precizirati da se razdoblje prestanka hranidbe odnosi na tovni obrok. Primijećeno je da je, u nekim okolnostima, iz strukturnih razloga dolazilo do suspenzije tovnog obroka tijekom velikog broja dana u cijelom ribnjaku za koji se planira klanje, što znači da su neke životinje ostajale bez hrane i do 15/20 dana. Takav znatan nedostatak hranidbe ne može biti u potpunom skladu s pravilima o dobrobiti životinja i, štoviše, može dovesti do gubitka čvrstoće mišića, a time i do gubitka prepoznatljivih svojstava ZOZP-a, osobito ljeti. Shodno tome, u izmijenjenom tekstu riječ je izričito o suspenziji tovnog obroka te se navodi da se po potrebi može nastaviti s hranidbom životinja osnovnim obrokom, pod uvjetom da se ispune zahtjevi u pogledu odsutnosti neprobavljenog materijala u probavnom traktu.

Sljedeća rečenica u specifikaciji proizvoda:

Prije slanja odrasle ribe na preradu moraju se primijeniti sljedeća razdoblja prestanka hranidbe, koja ovise o temperaturi vode i broje se od dana nakon posljednjeg dana hranidbe:

mijenja se kako slijedi:

Prije slanja odrasle ribe na preradu moraju se primijeniti sljedeća razdoblja suspenzije tovnog obroka, koja ovise o temperaturi vode i broje se od dana nakon posljednjeg dana hranidbe:

i dodaje se sljedeći odlomak:

Kako bi se očuvala visoka razina dobrobiti životinja, tijekom razdoblja nakon suspenzije tovnog obroka može se nastaviti s hranidbom životinja osnovnim obrokom, pod uvjetom da probavni trakt pri klanju bude prazan.

Članak 5. stavak 4. – Pakiranje

Sljedeći stavak:

Konačni se proizvod mora prodavati na podlošcima od polistirena omotan folijom i/ili u kutijama od polistirena omotanima folijom i/ili u vakuumiranim pakiranjima i/ili u pakiranjima sa zaštitnom atmosferom (engl. modified atmosphere packaging, MAP).

mijenja se kako slijedi:

Konačni se proizvod mora prodavati na podlošcima omotan folijom i/ili u kutijama od polistirena omotanima folijom i/ili napunjenima ledom i/ili u plastičnim kutijama omotanima folijom i/ili napunjenima ledom i/ili u standardnim vakuumiranim pakiranjima ili drugim vakuumiranim spremnicima i/ili u pakiranjima sa zaštitnom atmosferom (MAP).

i rečenica:

One koje se prodaju cijele i/ili bez utrobe moraju imati masu od najmanje 200 g.

nadopunjuje se kako slijedi:

One koje se prodaju cijele i/ili bez utrobe moraju prije klanja imati masu od najmanje 200 g.

Radi ispunjavanja zahtjeva velikih trgovaca na malo uklanja se upućivanje na materijal od kojeg su izrađeni podlošci kako bi se omogućilo da se proizvod pakira na podlošcima od bilo kojeg materijala koji je prikladan za upotrebe predviđene u važećem zakonodavstvu. Dodaje se i interpretativno pojašnjenje u vezi s upotrebom leda, mogućnošću upotrebe plastičnih kutija za višekratnu upotrebu u cilju smanjenja potrošnje plastike i vakuumiranim pakiranjem drugačijim od standardnih vakuumiranih pakiranja. Naposljetku, pojašnjava se da se najmanja masa ribe koja se prodaje cijela i/ili bez utrobe odnosi na masu prije klanja.

Ova izmjena primjenjuje se na točku 3.5. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Trote del Trentino”

EU br.: PGI-IT-0965-AM02 – 18. rujna 2020..

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv (nazivi) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Trote del Trentino”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda (vidjeti Prilog XI.)

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih.

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Trote del Trentino” dodjeljuje se salmonidnim ribama koje se uzgajaju na proizvodnom području iz točke 4. i pripadaju vrsti Oncorhynchus mykiss (Walbaum), kalifornijska pastrva. Pri stavljanju na tržište pastrva mora imati sljedeća svojstva: zelenkasta leđa s ružičastom crtom na obje strane; bjelkasti trbuh; tamne točkice po tijelu te na leđnoj i repnoj peraji. Koeficijent kondicije ne smije biti veći od 1,25 za ribu mase do 500 grama ili 1,35 za ribu mase iznad 500 grama. Ukupan udio masti u mesu ne smije biti veći od 6 %. Meso je bijele ili ružičaste boje poput boje lososa, čvrsto, mekano i krto, ima nježan okus ribe i blagi miris slatke vode te u ustima ne ostavlja okus blata. Sve neželjene arome u proizvodu moraju biti ograničene, pri čemu sadržaj geosmina mora biti niži od 0,9 μg/kg, a čvrstoća mišića mora biti takva da izdrži silu pritiska od najmanje 4 N.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Obroci moraju biti u skladu s tradicionalnom i ustaljenom praksom te se moraju primjenjivati točno i dosljedno. Stoga upotrijebljena hrana za životinje ne smije sadržavati GMO sirovine.

Osim toga, zabranjena je upotreba sljedećih sirovina:

| — | sirovog kukuruznog ulja, |
| --- | --- |

—

sirovog kukuruznog ulja,

| — | kukuruznog glutena, |
| --- | --- |

—

kukuruznog glutena,

| — | pogače ili brašna od kikirikija, |
| --- | --- |

—

pogače ili brašna od kikirikija,

| — | sjemenki gorušice i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom, |
| --- | --- |

—

sjemenki gorušice i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom,

| — | sjemenki sezama i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom. |
| --- | --- |

—

sjemenki sezama i proteinskih proizvoda dobivenih njihovom preradom.

Obroci moraju biti sastavljeni tako da zadovoljavaju potrebe životinja u različitim fazama uzgojnog ciklusa, sukladno ciljevima specifikacije proizvoda.

Svi dodatci namijenjeni za upotrebu u hrani za životinje koji su u skladu s važećim propisima dopušteni su. Boja mesa ribe slična boji lososa mora biti rezultat upotrebe u prvom redu karotenoidnog pigmenta astaksantina i/ili prirodnih karotenoida.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Faze uzgoja, koje obuhvaćaju fazu mlađi sa žumanjčanom vrećicom, fazu nedoraslih jedinki i fazu odraslih pastrva, i klanje moraju se odvijati na području utvrđenom u točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Konačni se proizvod mora prodavati na podlošcima omotan folijom i/ili u kutijama od polistirena omotanima folijom i/ili napunjenima ledom i/ili u plastičnim kutijama omotanima folijom i/ili napunjenima ledom i/ili u standardnim vakuumiranim pakiranjima ili drugim vakuumiranim spremnicima i/ili u pakiranjima sa zaštitnom atmosferom (MAP).

Kad je riječ o vrstama proizvoda, pastrve se prodaju kao svjež proizvod, i to cijele, bez utrobe, filetirane i/ili narezane. One koje se prodaju cijele i/ili bez utrobe moraju prije klanja imati masu od najmanje 200 g.. Proizvod koji se prodaje filetiran i/ili narezan mora imati masu od najmanje 90 g.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Izraz „Indicazione Geografica Protetta” (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) ili pokrata „IGP” (ZOZP) moraju biti navedeni na svakom pakiranju/spremniku jasnim i neizbrisivim slovima te se moraju jasno razlikovati od svakog drugog teksta.

Oznaka mora biti prevedena na jezik države u kojoj se proizvod prodaje. Zabranjeno je dodavanje bilo kakvih opisa koji nisu izričito predviđeni.

Na svakom pakiranju/spremniku mora se, na etiketi ili na samom pakiranju, nalaziti jasno prikazan logotip prikazan u nastavku. Alternativno, logotip može biti otisnut u nijansama sive boje.

Image 1

Na svakoj se etiketi ili na pojedinačnom pakiranju mora nalaziti i europski znak za ZOZP. Na etiketi ili drugoj odgovarajućoj oznaci mora biti naveden broj ili referentna oznaka proizvođača i/ili serije.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje ZOZP-a „Trote del Trentino” uključuje cijelu autonomnu pokrajinu Trento i općinu Bagolino u pokrajini Brescia. To područje obuhvaća glavne rijeke u pokrajini Trentino te njihove pritoke i pripadajuće doline.

5.   Veza sa zemljopisnim područjem

Proizvodno područje oblikovano je superpozicijom nekoliko ciklusa glacijalne i fluvijalne erozije. U geomorfološkom smislu radi se o uglavnom planinskom području s dolinama koje su više ili manje duboko usječene u geološki supstrat te čine sve slivne bazene na području. Na području proizvodnje ZOZP-a „Trote del Trentino” vlada klima tipična za alpska područja, s učestalim padalinama, u zimskim mjesecima često u obliku snijega, te s niskim temperaturama čak i ljeti. Na proizvodnom području postoje i polja pod trajnim snježnim pokrivačem i glečeri iz kojih dolazi sva voda koja se upotrebljava za uzgoj pastrva. Klimatske i hidrogeološke karakteristike definiranog zemljopisnog područja, koje nije moguće prenijeti ili umjetno stvoriti, ribi „Trote del Trentino” daju svojstva koja je čine posebnom. Kad je riječ o kemijskom sastavu izvorske vode u pokrajini Trentino, količine elemenata u tragovima (magnezija, natrija, kalija) niže su od europskog prosjeka, zbog čega je voda izuzetno pogodna za razvoj pastrva. Vodotoci koji napajaju uzgajališta pastrva u pokrajini Trentino izvrsne su biološke kvalitete, s vrijednostima proširenog biotičkog indeksa (PBI) većima od osam, što odgovara I. ili II. razredu kvalitete.

Zahtjev za priznavanje ZOZP-a „Trote del Trentino” opravdava činjenica da se predmetni proizvod razlikuje od drugih proizvoda iste kategorije po vrlo niskom koeficijentu kondicije i udjelu masnoća. Nadalje, meso je čvrsto, mekano i krto, ima nježan okus ribe i blagi miris slatke vode te u ustima ne ostavlja okus blata koji se često javlja kod pastrva iz uzgoja.

Posebna kvaliteta ribe „Trote del Trentino” proizlazi u prvom redu iz karakteristika vode u kojoj se pastrva uzgaja, koje ima u izobilju zahvaljujući stalnoj prisutnosti snijega i leda na tom području i koja je bogata kisikom, dobrog kemijskog, fizikalnog i biološkog sastava i niske temperature, koja je od studenoga do ožujka uglavnom niža od 12 °C.

Vode su hladne i siromašne hranjivim tvarima, što rezultira sporim rastom. To smanjuje količine proizvedene ribe, ali povećava kvalitetu mesa, koje zahvaljujući tome ima nizak koeficijent kondicije i nizak udio masnoće. Zahvaljujući obilju vode i nagibu terena većina uzgajališta pastrva u pokrajini Trentino ima kaskadno postavljene ribnjake, što omogućuje prirodno obogaćivanje vode kisikom. Dobra kvaliteta vode sprečava proliferaciju algi i neželjenih mikroorganizama, čiji su metaboliti odgovorni za neugodne okuse, primjerice okus blata, koji se javlja kad u vodi ima previše geosmina.

Zbog klimatskih uvjeta koji vladaju na tom području i djelovanja ljudi u smislu skrbi o uzgajalištima i upravljanja njima, riba „Trote del Trentino” čvrsto je povezana sa zemljopisnim područjem proizvodnje.

Uzgoj ribe „Trote del Trentino” ima vrlo dugu tradiciju. Praksa uzgoja ribe u ribnjacima počela je u 19. stoljeću (1879.) izgradnjom umjetnog ribogojilišta u mjestu Torbole Cilj je bio raširiti praksu uzgoja ribe i poribiti javne vode mlađem pastrve. Prva privatna uzgajališta riba osnovana su 1891. u Predazzu, 1902. u Giustinu i 1926. u Tioneu, a nakon Drugog svjetskog rata i brojna druga. Tijekom godina ta su uzgajališta održavala vlastita matična jata, koja su osvježavana povremenim uvođenjem novih sojeva iz drugih uzgajališta ili iz divljine, čime su se posebne karakteristike uzgajanog proizvoda prenosile na kasnije generacije.

Ta je tradicija učvršćena osnivanjem udruženja uzgajivača pastrve u pokrajini Trentino (Associazione dei Troticoltori Trentini) 1975., koje je odigralo jako važnu ulogu u ponovnom pokretanju uzgoja pastrve na proizvodnom području. Naziv „Trote del Trentino” u međuvremenu se čvrsto uvriježio u trgovačkom i u svakodnevnom jeziku, što se može lako dokazati računima, etiketama i promidžbenim materijalima.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Cijeli tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na internetskoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” („Kvaliteta”) (u gornjem desnom kutu zaslona), zatim na „Prodotti DOP IGP STG” („Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”) (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”).

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---