# Uradni list C 433/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 433 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6426. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 433

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6426. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 433/01 | Sporočilo Komisije – Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 433/01

Sporočilo Komisije – Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe

1

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/1

---

SPOROČILO KOMISIJE –

Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe

(2021/C 433/01)

Komisija je 6. oktobra 2021 odobrila vsebino osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe.

Osnutek uredbe Komisije je priložen temu sporočilu. Osnutek uredbe Komisije je na voljo za javno posvetovanje na: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

PRILOGA

OSNUTEK UREDBE KOMISIJE (EU) .../...

z dne ...

o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) ter zlasti člena 1(1), točki (a) in (b), Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi sprejetja revidiranih smernic o regionalni državni pomoči za obdobje od 1. januarja 2022 (2) bi bilo treba opredelitve pojmov in člene v zvezi z regionalno pomočjo iz Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (3) uskladiti, da se zagotovi skladnost med različnimi sklopi pravil, ki imajo iste cilje. Področje uporabe oddelka 1 poglavja III Uredbe (EU) št. 651/2014 bi bilo treba prilagoditi, da se upoštevajo spremembe na trgu ter cilji zelenega dogovora (4) in evropskih podnebnih pravil (5). Pomoč za tekoče poslovanje za preprečevanje in zmanjšanje upadanja prebivalstva bi bilo treba razširiti na redko poseljena območja, da se omogoči boljša podpora na območjih, ki se soočajo z demografskimi izzivi. Za lažjo uporabo Uredbe (EU) št. 651/2014 za projekte, ki prejemajo pomoč, katerih vrednost je manj kot 50 milijonov EUR ter ki jih izvajajo mala in srednja podjetja (MSP), bi bilo treba pragove za priglasitev ustrezno prilagoditi in pojasniti. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi sprejetja revidiranih smernic o regionalni državni pomoči za obdobje od 1. januarja 2022 (2) bi bilo treba opredelitve pojmov in člene v zvezi z regionalno pomočjo iz Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (3) uskladiti, da se zagotovi skladnost med različnimi sklopi pravil, ki imajo iste cilje. Področje uporabe oddelka 1 poglavja III Uredbe (EU) št. 651/2014 bi bilo treba prilagoditi, da se upoštevajo spremembe na trgu ter cilji zelenega dogovora (4) in evropskih podnebnih pravil (5). Pomoč za tekoče poslovanje za preprečevanje in zmanjšanje upadanja prebivalstva bi bilo treba razširiti na redko poseljena območja, da se omogoči boljša podpora na območjih, ki se soočajo z demografskimi izzivi. Za lažjo uporabo Uredbe (EU) št. 651/2014 za projekte, ki prejemajo pomoč, katerih vrednost je manj kot 50 milijonov EUR ter ki jih izvajajo mala in srednja podjetja (MSP), bi bilo treba pragove za priglasitev ustrezno prilagoditi in pojasniti.

| (2) | Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur v glavnem obravnava nedelovanje trga, ki izhaja iz nepopolnih in asimetričnih informacij ali neusklajevanja. V nasprotju z raziskovalnimi infrastrukturami se preskusne in eksperimentalne infrastrukture uporabljajo predvsem za gospodarske dejavnosti in, natančneje, za zagotavljanje storitev podjetjem. Izgradnja ali nadgradnja najsodobnejše preskusne in eksperimentalne infrastrukture vključuje visoke vnaprejšnje naložbene stroške, ki lahko skupaj z negotovo bazo strank otežijo dostop do zasebnega financiranja. Dostop do javno financiranih preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur mora biti odobren več uporabnikom na pregledni in nediskriminatorni osnovi ter po tržnih pogojih. Za lažji dostop uporabnikov do preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur se lahko njihove pristojbine znižajo v skladu z drugimi določbami Uredbe (EU) št. 651/2014 ali uredbe o pomoči de minimis (6). Če navedeni pogoji niso izpolnjeni, lahko ukrep vključuje državno pomoč uporabnikom infrastrukture. V takih primerih je pomoč uporabnikom ali za izgradnjo ali nadgradnjo izvzeta iz obveznosti priglasitve le, če je pomoč uporabnikom dodeljena v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. Prav tako si lahko več strani lasti in upravlja določeno preskusno in eksperimentalno infrastrukturo, javni subjekti in podjetja pa lahko infrastrukturo uporabljajo skupaj. Preskusne in eksperimentalne infrastrukture so znane tudi kot tehnološke infrastrukture. |
| --- | --- |

(2)

Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur v glavnem obravnava nedelovanje trga, ki izhaja iz nepopolnih in asimetričnih informacij ali neusklajevanja. V nasprotju z raziskovalnimi infrastrukturami se preskusne in eksperimentalne infrastrukture uporabljajo predvsem za gospodarske dejavnosti in, natančneje, za zagotavljanje storitev podjetjem. Izgradnja ali nadgradnja najsodobnejše preskusne in eksperimentalne infrastrukture vključuje visoke vnaprejšnje naložbene stroške, ki lahko skupaj z negotovo bazo strank otežijo dostop do zasebnega financiranja. Dostop do javno financiranih preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur mora biti odobren več uporabnikom na pregledni in nediskriminatorni osnovi ter po tržnih pogojih. Za lažji dostop uporabnikov do preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur se lahko njihove pristojbine znižajo v skladu z drugimi določbami Uredbe (EU) št. 651/2014 ali uredbe o pomoči de minimis (6). Če navedeni pogoji niso izpolnjeni, lahko ukrep vključuje državno pomoč uporabnikom infrastrukture. V takih primerih je pomoč uporabnikom ali za izgradnjo ali nadgradnjo izvzeta iz obveznosti priglasitve le, če je pomoč uporabnikom dodeljena v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. Prav tako si lahko več strani lasti in upravlja določeno preskusno in eksperimentalno infrastrukturo, javni subjekti in podjetja pa lahko infrastrukturo uporabljajo skupaj. Preskusne in eksperimentalne infrastrukture so znane tudi kot tehnološke infrastrukture.

| (3) | Pomoč za inovacijske grozde je usmerjena v obravnavo nedelovanja trga, povezanega s težavami pri usklajevanju, ki ovirajo razvoj grozdov ali omejujejo medsebojno delovanje in pretok znanja znotraj grozdov. Državna pomoč lahko podpira naložbe v odprte in deljene infrastrukture za inovacijske grozde ali pa podpira delovanje grozdov, da se okrepi sodelovanje, mrežno povezovanje in učenje. Vendar bi se morala pomoč za tekoče poslovanje za inovacijske grozde dovoliti le začasno in za omejeno obdobje. Da bi se olajšal dostop do zmogljivosti inovacijskih grozdov ali sodelovanje v dejavnostih inovacijskega grozda, se lahko dostop omogoči po znižanih cenah v skladu z drugimi določbami Uredbe (EU) št. 651/2014 ali uredbe o pomoči de minimis. Glede na posebne cilje ali ponujene dejavnosti in funkcionalnosti se lahko v smislu te uredbe za inovacijski grozd sama po sebi štejejo tudi vozlišča za digitalne inovacije (vključno z evropskimi vozlišči za digitalne inovacije, ki se financirajo v okviru centralno upravljanega programa Digitalna Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (7)), katerih cilj je spodbujati široko uporabo digitalnih tehnologij, kot so umetna inteligenca, računalništvo v oblaku in na robu, visokozmogljivo računalništvo ter kibernetska varnost, v industriji (zlasti MSP) in organizacijah javnega sektorja. |
| --- | --- |

(3)

Pomoč za inovacijske grozde je usmerjena v obravnavo nedelovanja trga, povezanega s težavami pri usklajevanju, ki ovirajo razvoj grozdov ali omejujejo medsebojno delovanje in pretok znanja znotraj grozdov. Državna pomoč lahko podpira naložbe v odprte in deljene infrastrukture za inovacijske grozde ali pa podpira delovanje grozdov, da se okrepi sodelovanje, mrežno povezovanje in učenje. Vendar bi se morala pomoč za tekoče poslovanje za inovacijske grozde dovoliti le začasno in za omejeno obdobje. Da bi se olajšal dostop do zmogljivosti inovacijskih grozdov ali sodelovanje v dejavnostih inovacijskega grozda, se lahko dostop omogoči po znižanih cenah v skladu z drugimi določbami Uredbe (EU) št. 651/2014 ali uredbe o pomoči de minimis. Glede na posebne cilje ali ponujene dejavnosti in funkcionalnosti se lahko v smislu te uredbe za inovacijski grozd sama po sebi štejejo tudi vozlišča za digitalne inovacije (vključno z evropskimi vozlišči za digitalne inovacije, ki se financirajo v okviru centralno upravljanega programa Digitalna Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (7)), katerih cilj je spodbujati široko uporabo digitalnih tehnologij, kot so umetna inteligenca, računalništvo v oblaku in na robu, visokozmogljivo računalništvo ter kibernetska varnost, v industriji (zlasti MSP) in organizacijah javnega sektorja.

| (4) | Pomoč za inovacijske dejavnosti je večinoma usmerjena v nedelovanje trga, povezanega s pozitivnimi zunanjimi učinki (učinki prelivanja znanja), težave pri usklajevanju in v manjši meri asimetrične informacije. Kar zadeva MSP, se lahko taka pomoč za inovacije dodeli za pridobivanje, potrjevanje in obrambo patentov ter drugih neopredmetenih sredstev, za napotitev visokokvalificiranega osebja ter za pridobivanje svetovalnih in podpornih storitev za inovacije, kot so na primer tiste, ki jih zagotavljajo organizacije za razširjanje raziskav in znanja, raziskovalne, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi. |
| --- | --- |

(4)

Pomoč za inovacijske dejavnosti je večinoma usmerjena v nedelovanje trga, povezanega s pozitivnimi zunanjimi učinki (učinki prelivanja znanja), težave pri usklajevanju in v manjši meri asimetrične informacije. Kar zadeva MSP, se lahko taka pomoč za inovacije dodeli za pridobivanje, potrjevanje in obrambo patentov ter drugih neopredmetenih sredstev, za napotitev visokokvalificiranega osebja ter za pridobivanje svetovalnih in podpornih storitev za inovacije, kot so na primer tiste, ki jih zagotavljajo organizacije za razširjanje raziskav in znanja, raziskovalne, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi.

| (5) | Glede na sprejetje revidiranih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb v financiranje tveganja za obdobje od leta 2022 bi bilo treba z njimi uskladiti opredelitve pojmov in člene v zvezi z dostopom MSP do financiranja iz Uredbe (EU) št. 651/2014, da se zagotovi skladnost. Pomoč za dostop MSP do financiranja obravnava nedelovanje trga, ki MSP preprečuje privabljanje financiranja, ki ga potrebujejo, da bi v celoti izkoristila svoj potencial, saj zlasti nova MSP vlagateljem pogosto ne morejo dokazati svoje kreditne sposobnosti. Ocena (8) zadevnih pravil, izvedena v letih 2019 in 2020, je potrdila, da se to nedelovanje trga nadaljuje, pri čemer se bo to stanje zaradi pandemije COVID-19 verjetno še poslabšalo. Da bi se dodatno olajšala uporaba take pomoči in zagotovila večja jasnost, je bila spremenjena struktura določb o financiranju tveganja. |
| --- | --- |

(5)

Glede na sprejetje revidiranih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb v financiranje tveganja za obdobje od leta 2022 bi bilo treba z njimi uskladiti opredelitve pojmov in člene v zvezi z dostopom MSP do financiranja iz Uredbe (EU) št. 651/2014, da se zagotovi skladnost. Pomoč za dostop MSP do financiranja obravnava nedelovanje trga, ki MSP preprečuje privabljanje financiranja, ki ga potrebujejo, da bi v celoti izkoristila svoj potencial, saj zlasti nova MSP vlagateljem pogosto ne morejo dokazati svoje kreditne sposobnosti. Ocena (8) zadevnih pravil, izvedena v letih 2019 in 2020, je potrdila, da se to nedelovanje trga nadaljuje, pri čemer se bo to stanje zaradi pandemije COVID-19 verjetno še poslabšalo. Da bi se dodatno olajšala uporaba take pomoči in zagotovila večja jasnost, je bila spremenjena struktura določb o financiranju tveganja.

| (6) | Glede na sprejetje revidiranih smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za obdobje od leta 2022 bi bilo treba uskladiti opredelitve pojmov in člene v zvezi s pomočjo na področju varstva okolja, vključno z varstvom podnebja, in energije iz Uredbe (EU) št. 651/2014, da se zagotovi skladnost med različnimi sklopi pravil, ki imajo iste cilje. Področje uporabe oddelka 7 Uredbe (EU) št. 651/2014 bi bilo treba prilagoditi, da se upoštevajo spremembe na trgu ter cilji zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil, vključno z določbami, uvedenimi v letu 2021 za spremembo Uredbe (EU) št. 651/2014 (9). |
| --- | --- |

(6)

Glede na sprejetje revidiranih smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za obdobje od leta 2022 bi bilo treba uskladiti opredelitve pojmov in člene v zvezi s pomočjo na področju varstva okolja, vključno z varstvom podnebja, in energije iz Uredbe (EU) št. 651/2014, da se zagotovi skladnost med različnimi sklopi pravil, ki imajo iste cilje. Področje uporabe oddelka 7 Uredbe (EU) št. 651/2014 bi bilo treba prilagoditi, da se upoštevajo spremembe na trgu ter cilji zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil, vključno z določbami, uvedenimi v letu 2021 za spremembo Uredbe (EU) št. 651/2014 (9).

| (7) | Pomoč za naložbe, namenjena podpori nakupu ali zakupu brezemisijskih ali čistih vozil ali naknadnemu opremljanju vozil, da bi se lahko štela za brezemisijska ali čista vozila, prispeva k prehodu na brezemisijsko mobilnost in doseganju ambicioznih ciljev zelenega dogovora, kot je predvsem zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju. Glede na izkušnje Komisije v zvezi z ukrepi državne pomoči, ki podpirajo čisto mobilnost, je primerno uvesti posebne pogoje glede združljivosti, da se zagotovi, da je pomoč sorazmerna in ne izkrivlja neupravičeno konkurence s preusmerjanjem povpraševanja stran od čistejših alternativ. [Področje uporabe določb o pomoči za naložbe v električno polnilno ali vodikovo oskrbovalno infrastrukturo bi bilo treba razširiti, da bi bila zajeta tudi infrastruktura za oskrbo z nizkoogljičnim vodikom.] Poleg tega bi morala biti pomoč za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo na voljo tudi za infrastrukturo, ki ni javno dostopna. |
| --- | --- |

(7)

Pomoč za naložbe, namenjena podpori nakupu ali zakupu brezemisijskih ali čistih vozil ali naknadnemu opremljanju vozil, da bi se lahko štela za brezemisijska ali čista vozila, prispeva k prehodu na brezemisijsko mobilnost in doseganju ambicioznih ciljev zelenega dogovora, kot je predvsem zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju. Glede na izkušnje Komisije v zvezi z ukrepi državne pomoči, ki podpirajo čisto mobilnost, je primerno uvesti posebne pogoje glede združljivosti, da se zagotovi, da je pomoč sorazmerna in ne izkrivlja neupravičeno konkurence s preusmerjanjem povpraševanja stran od čistejših alternativ. [Področje uporabe določb o pomoči za naložbe v električno polnilno ali vodikovo oskrbovalno infrastrukturo bi bilo treba razširiti, da bi bila zajeta tudi infrastruktura za oskrbo z nizkoogljičnim vodikom.] Poleg tega bi morala biti pomoč za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo na voljo tudi za infrastrukturo, ki ni javno dostopna.

| (8) | Primerno je razširiti področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 z uvedbo pogojev glede združljivosti pomoči za vodik v skladu s cilji strategije za vodik za podnebno nevtralno Evropo (10) in za shranjevanje. Navedene pogoje bi bilo treba dodati obstoječim določbam o pomoči za spodbujanje energije iz obnovljivih virov. Pomoč za spodbujanje vodika bi se morala šteti za združljivo z notranjim trgom in biti izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če se proizvaja izključno obnovljivi vodik. Pomoč za projekte shranjevanja bi morala biti izvzeta iz obveznosti priglasitve le, če so obrati za shranjevanje in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov povezani. |
| --- | --- |

(8)

Primerno je razširiti področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 z uvedbo pogojev glede združljivosti pomoči za vodik v skladu s cilji strategije za vodik za podnebno nevtralno Evropo (10) in za shranjevanje. Navedene pogoje bi bilo treba dodati obstoječim določbam o pomoči za spodbujanje energije iz obnovljivih virov. Pomoč za spodbujanje vodika bi se morala šteti za združljivo z notranjim trgom in biti izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če se proizvaja izključno obnovljivi vodik. Pomoč za projekte shranjevanja bi morala biti izvzeta iz obveznosti priglasitve le, če so obrati za shranjevanje in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov povezani.

| (9) | Določbe Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov bi bilo treba razširiti na skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(9)

Določbe Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov bi bilo treba razširiti na skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (10) | Primerno je razširiti področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 z uvedbo pogojev glede združljivosti pomoči za naložbe v sanacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti ter sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev v skladu s cilji strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (12), evropskih podnebnih pravil in strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam (13). Navedene pogoje bi bilo treba dodati obstoječim določbam o pomoči za sanacijo onesnaženih območij. Pomoč za naložbe na navedenih področjih bi se zato morala šteti za združljivo z notranjim trgom in biti pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Zlasti je pomembno zagotoviti skladnost z načelom „onesnaževalec plača“, v skladu s katerim mora stroške ukrepov za boj proti onesnaževanju nositi onesnaževalec, ki onesnaževanje povzroča. |
| --- | --- |

(10)

Primerno je razširiti področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 z uvedbo pogojev glede združljivosti pomoči za naložbe v sanacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti ter sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev v skladu s cilji strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (12), evropskih podnebnih pravil in strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam (13). Navedene pogoje bi bilo treba dodati obstoječim določbam o pomoči za sanacijo onesnaženih območij. Pomoč za naložbe na navedenih področjih bi se zato morala šteti za združljivo z notranjim trgom in biti pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Zlasti je pomembno zagotoviti skladnost z načelom „onesnaževalec plača“, v skladu s katerim mora stroške ukrepov za boj proti onesnaževanju nositi onesnaževalec, ki onesnaževanje povzroča.

| (11) | Določbe Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za naložbe v recikliranje in ponovno uporabo odpadkov bi bilo treba prilagoditi in razširiti, da bi obravnavale razvoj na trgu in v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (14) odražale premik k ukrepom, namenjenim spodbujanju učinkovite rabe virov in podpiranju prehoda na krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(11)

Določbe Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za naložbe v recikliranje in ponovno uporabo odpadkov bi bilo treba prilagoditi in razširiti, da bi obravnavale razvoj na trgu in v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (14) odražale premik k ukrepom, namenjenim spodbujanju učinkovite rabe virov in podpiranju prehoda na krožno gospodarstvo.

| (12) | Področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je treba razširiti z uvedbo pogojev glede združljivosti pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali dajatev. Cilj okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev je povišati stroške okolju škodljivega ravnanja, s čimer se odvrača od takega ravnanja in zvišuje raven varstva okolja. Čeprav lahko znižanja okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev negativno vplivajo na navedeni cilj, je včasih tak pristop potreben, in sicer kadar bi bili upravičenci v nasprotnem primeru postavljeni v tako slab konkurenčni položaj, da uvedba okoljskega davka ali parafiskalne dajatve sploh ne bi bila smiselna. |
| --- | --- |

(12)

Področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je treba razširiti z uvedbo pogojev glede združljivosti pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali dajatev. Cilj okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev je povišati stroške okolju škodljivega ravnanja, s čimer se odvrača od takega ravnanja in zvišuje raven varstva okolja. Čeprav lahko znižanja okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev negativno vplivajo na navedeni cilj, je včasih tak pristop potreben, in sicer kadar bi bili upravičenci v nasprotnem primeru postavljeni v tako slab konkurenčni položaj, da uvedba okoljskega davka ali parafiskalne dajatve sploh ne bi bila smiselna.

| (13) | Kar zadeva pomoč za naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja, bi bilo treba pogoje glede združljivosti iz člena 46 Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podporo za naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja, ki temeljijo na fosilnih gorivih, zlasti na zemeljskem plinu, ter naložbe v distribucijska omrežja ali nadgradnjo teh omrežij prilagoditi, da se upoštevajo cilji zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil ter zlasti naložbeni načrt za trajnostno Evropo (15). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva pomoč za naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja, bi bilo treba pogoje glede združljivosti iz člena 46 Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podporo za naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja, ki temeljijo na fosilnih gorivih, zlasti na zemeljskem plinu, ter naložbe v distribucijska omrežja ali nadgradnjo teh omrežij prilagoditi, da se upoštevajo cilji zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil ter zlasti naložbeni načrt za trajnostno Evropo (15).

| (14) | Kar zadeva naložbe v energetsko infrastrukturo, bi bilo treba področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 razširiti na podporo na podlagi skupinskih izjem za naložbe, ki se ne izvajajo na „območjih, ki prejemajo pomoč“. Poleg tega je treba prilagoditi pogoje glede združljivosti iz Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podporo za naložbe v energetsko infrastrukturo za zemeljski plin, da se upoštevajo cilji zelenega dogovora ter zagotovi potrebna skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva naložbe v energetsko infrastrukturo, bi bilo treba področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 razširiti na podporo na podlagi skupinskih izjem za naložbe, ki se ne izvajajo na „območjih, ki prejemajo pomoč“. Poleg tega je treba prilagoditi pogoje glede združljivosti iz Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podporo za naložbe v energetsko infrastrukturo za zemeljski plin, da se upoštevajo cilji zelenega dogovora ter zagotovi potrebna skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050.

| (15) | Glede na posebnosti financiranja projektov v obrambnem sektorju in pravila v okviru Evropskega obrambnega sklada, pri katerem so določene najvišje stopnje financiranja, da se ne omeji skupno javno financiranje, temveč privabi sofinanciranje s strani držav članic, bi bilo treba spremeniti člen 8, da se omogoči kombinacija centralno upravljanega financiranja Unije in državne pomoči v višini do skupnih stroškov projekta. |
| --- | --- |

(15)

Glede na posebnosti financiranja projektov v obrambnem sektorju in pravila v okviru Evropskega obrambnega sklada, pri katerem so določene najvišje stopnje financiranja, da se ne omeji skupno javno financiranje, temveč privabi sofinanciranje s strani držav članic, bi bilo treba spremeniti člen 8, da se omogoči kombinacija centralno upravljanega financiranja Unije in državne pomoči v višini do skupnih stroškov projekta.

| (16) | Uredbo (EU) št. 651/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(16)

Uredbo (EU) št. 651/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 651/2014 se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v točki 18 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | če je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta, ali za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja MSP, ki izpolnjuje pogoj iz člena 21, odstavek 3, točka (b), in je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu izbranega finančnega posrednika) zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica vpisanega osnovnega kapitala. To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. Za namene te določbe se ‚družba z omejeno odgovornostjo‘ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge I k Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1)‚osnovni kapital‘ pa vključuje po potrebi vse vplačane presežke kapitala; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

v točki 18 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

če je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta, ali za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja MSP, ki izpolnjuje pogoj iz člena 21, odstavek 3, točka (b), in je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu izbranega finančnega posrednika) zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica vpisanega osnovnega kapitala. To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. Za namene te določbe se ‚družba z omejeno odgovornostjo‘ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge I k Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1)‚osnovni kapital‘ pa vključuje po potrebi vse vplačane presežke kapitala;

| (b) | če je v primeru družbe, kjer vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta, ali za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja MSP, ki izpolnjuje pogoj iz člena 21, odstavek 3, točka (b), in je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu izbranega finančnega posrednika), zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica njenega kapitala, kot prikazujejo računovodski izkazi družbe. Za namene te določbe se ‚družba, kjer vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe‘ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II k Direktivi 2013/34/EU; |
| --- | --- |

(b)

če je v primeru družbe, kjer vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta, ali za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja MSP, ki izpolnjuje pogoj iz člena 21, odstavek 3, točka (b), in je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu izbranega finančnega posrednika), zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica njenega kapitala, kot prikazujejo računovodski izkazi družbe. Za namene te določbe se ‚družba, kjer vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe‘ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II k Direktivi 2013/34/EU;

(*1)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).“;"

| (b) | točka 20 se nadomesti z naslednjim:






  „(20) | ‚prilagojeni znesek pomoči‘ pomeni najvišji dovoljeni znesek pomoči za velik naložbeni projekt, ki se izračuna po naslednji enačbi:
  prilagojeni znesek pomoči = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)
  kjer je R največja intenzivnost pomoči, ki velja na zadevnem območju, razen povečane intenzivnosti pomoči za MSP, A je del upravičenih stroškov v višini 50 milijonov EUR, B je del upravičenih stroškov med 50 milijonov EUR in 100 milijonov EUR, C pa je del upravičenih stroškov nad 100 milijonov EUR;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 20 se nadomesti z naslednjim:

„(20)

‚prilagojeni znesek pomoči‘ pomeni najvišji dovoljeni znesek pomoči za velik naložbeni projekt, ki se izračuna po naslednji enačbi:

prilagojeni znesek pomoči = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)

kjer je R največja intenzivnost pomoči, ki velja na zadevnem območju, razen povečane intenzivnosti pomoči za MSP, A je del upravičenih stroškov v višini 50 milijonov EUR, B je del upravičenih stroškov med 50 milijonov EUR in 100 milijonov EUR, C pa je del upravičenih stroškov nad 100 milijonov EUR;“;

| (c) | točka 27 se nadomesti z naslednjim:






  „(27) | ‚območja, ki prejemajo pomoč‘ pomenijo območja, določena v karti regionalne pomoči, ki je bila odobrena pri uporabi člena 107(3), točki (a) in (c), Pogodbe in velja v času dodelitve pomoči;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 27 se nadomesti z naslednjim:

„(27)

‚območja, ki prejemajo pomoč‘ pomenijo območja, določena v karti regionalne pomoči, ki je bila odobrena pri uporabi člena 107(3), točki (a) in (c), Pogodbe in velja v času dodelitve pomoči;“;

| (d) | točka 32 se nadomesti z naslednjim:






  „(32) | ‚neto povečanje števila zaposlenih‘ pomeni neto povečanje števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem v določenem obdobju, ko se od števila ustvarjenih delovnih mest odštejejo delovna mesta, izgubljena v navedenem obdobju. Število oseb, zaposlenih s polnim delovnim časom, skrajšanim delovnim časom in na sezonsko pogodbo je treba obravnavati glede na njihove deleže delovnih enot na leto;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka 32 se nadomesti z naslednjim:

„(32)

‚neto povečanje števila zaposlenih‘ pomeni neto povečanje števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem v določenem obdobju, ko se od števila ustvarjenih delovnih mest odštejejo delovna mesta, izgubljena v navedenem obdobju. Število oseb, zaposlenih s polnim delovnim časom, skrajšanim delovnim časom in na sezonsko pogodbo je treba obravnavati glede na njihove deleže delovnih enot na leto;“;

| (e) | točka 34 se nadomesti z naslednjim:






  „(34) | ‚finančni posrednik‘ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladi skladov, zasebnimi investicijskimi skladi, državnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka 34 se nadomesti z naslednjim:

„(34)

‚finančni posrednik‘ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladi skladov, zasebnimi investicijskimi skladi, državnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami;“;

| (f) | vstavi se naslednja točka 39a:






  „(39a) | ‚strogo poslovni odnos‘ pomeni, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo strogo poslovnega odnosa;“; |
| --- | --- | --- |

(f)

vstavi se naslednja točka 39a:

„(39a)

‚strogo poslovni odnos‘ pomeni, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo strogo poslovnega odnosa;“;

| (g) | točka 40 se črta; |
| --- | --- |

(g)

točka 40 se črta;

| (h) | točka 42 se nadomesti z naslednjim:






  „(42) | ‚regionalna pomoč za tekoče poslovanje‘ pomeni pomoč, namenjeno zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja, kar vključuje kategorije, kot so stroški za osebje, materiale, najete storitve, komunikacije, energijo, vzdrževanje, najemnine, administracijo, ne zajema pa stroškov amortizacije in stroškov financiranja v zvezi z naložbo, ki je prejela pomoč za naložbe;“; |
| --- | --- | --- |

(h)

točka 42 se nadomesti z naslednjim:

„(42)

‚regionalna pomoč za tekoče poslovanje‘ pomeni pomoč, namenjeno zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja, kar vključuje kategorije, kot so stroški za osebje, materiale, najete storitve, komunikacije, energijo, vzdrževanje, najemnine, administracijo, ne zajema pa stroškov amortizacije in stroškov financiranja v zvezi z naložbo, ki je prejela pomoč za naložbe;“;

| (i) | točka 43 se nadomesti z naslednjim:






  „(43) | ‚sektor jeklarstva‘ pomeni proizvodnjo enega ali več od naslednjih proizvodov:






  (a) | surovo železo in železove zlitine:
  surovo železo za izdelavo jekla, za litje in drugo surovo železo, zrcalovina in visokoogljični feromangan, brez drugih železovih zlitin; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

točka 43 se nadomesti z naslednjim:

„(43)

‚sektor jeklarstva‘ pomeni proizvodnjo enega ali več od naslednjih proizvodov:

(a)

surovo železo in železove zlitine:

surovo železo za izdelavo jekla, za litje in drugo surovo železo, zrcalovina in visokoogljični feromangan, brez drugih železovih zlitin;

| (b) | surovi izdelki in polizdelki iz železa ali navadnega ali posebnega jekla:
  lito ali nelito tekoče jeklo v ingotih, vključno z ingoti, namenjenimi kovanju polizdelkov: blumi, gredice in plošče; bobni in sodi; široki toplo valjani kolobarji, razen proizvodnje tekočega jekla za vlivanje iz majhnih in srednje velikih livarn; |
| --- | --- |

(b)

surovi izdelki in polizdelki iz železa ali navadnega ali posebnega jekla:

lito ali nelito tekoče jeklo v ingotih, vključno z ingoti, namenjenimi kovanju polizdelkov: blumi, gredice in plošče; bobni in sodi; široki toplo valjani kolobarji, razen proizvodnje tekočega jekla za vlivanje iz majhnih in srednje velikih livarn;

| (c) | vroče valjani končni izdelki iz železa ali navadnega ali posebnega jekla:
  tirnice, traverze, plošče in palice, tramovi, težki profili 80 mm in več, pregradne plošče, palice in profili pod 80 mm ter plošče pod 150 mm, toplo valjana žica, okroglice in kvadratno jeklo za cevi, toplo valjani trakovi (vključno s trakovi za cevi), toplo valjane pločevine (prevlečene ali neprevlečene), plošče in pločevine debeline 3 mm in več, široke plošče 150 mm in več, razen žic in izdelkov iz žice, svetlih palic ter železnih odlitkov; |
| --- | --- |

(c)

vroče valjani končni izdelki iz železa ali navadnega ali posebnega jekla:

tirnice, traverze, plošče in palice, tramovi, težki profili 80 mm in več, pregradne plošče, palice in profili pod 80 mm ter plošče pod 150 mm, toplo valjana žica, okroglice in kvadratno jeklo za cevi, toplo valjani trakovi (vključno s trakovi za cevi), toplo valjane pločevine (prevlečene ali neprevlečene), plošče in pločevine debeline 3 mm in več, široke plošče 150 mm in več, razen žic in izdelkov iz žice, svetlih palic ter železnih odlitkov;

| (d) | hladno valjani končni proizvodi:
  pokositrene pločevine, mat-pločevina, črna pločevina, pocinkane pločevine, druge prevlečene pločevine, hladno valjane pločevine, elektropločevine in trakovi, namenjeni proizvodnji pokositrene pločevine, hladno valjane pločevine v trakovih in listih; |
| --- | --- |

(d)

hladno valjani končni proizvodi:

pokositrene pločevine, mat-pločevina, črna pločevina, pocinkane pločevine, druge prevlečene pločevine, hladno valjane pločevine, elektropločevine in trakovi, namenjeni proizvodnji pokositrene pločevine, hladno valjane pločevine v trakovih in listih;

| (e) | cevi:
  vse brezšivne jeklene cevi, zvarjene jeklene cevi, katerih premer presega 406,4 mm;“; |
| --- | --- |

(e)

cevi:

vse brezšivne jeklene cevi, zvarjene jeklene cevi, katerih premer presega 406,4 mm;“;

| (j) | vstavi se naslednja točka 43a:






  „(43a) | ‚lignit‘ pomeni lignit z nizko stopnjo karbonizacije C ali ortolignit in lignit z nizko stopnjo karbonizacije B ali metalignit, kot je opredeljen s sistemom mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo;“; |
| --- | --- | --- |

(j)

vstavi se naslednja točka 43a:

„(43a)

‚lignit‘ pomeni lignit z nizko stopnjo karbonizacije C ali ortolignit in lignit z nizko stopnjo karbonizacije B ali metalignit, kot je opredeljen s sistemom mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo;“;

| (k) | točka 44 se črta; |
| --- | --- |

(k)

točka 44 se črta;

| (l) | točka 45 se nadomesti z naslednjim:






  „(45) | ‚prevozni sektor‘ pomeni prevoz potnikov z letalom, pomorski promet, cestni ali železniški prevoz in prevoz po celinskih plovnih poteh ali storitve komercialnega prevoza tovora; ‚prevozni sektor‘ natančneje pomeni naslednje dejavnosti v smislu statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti (NACE Rev. 2), vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*2):






  (a) | NACE 49: Kopenski promet in cevovodni transport, razen NACE 49.32 Obratovanje taksijev, 49.39 Obratovanje žičnic, sedežnic, vlečnic, če niso del mestnega ali primestnega prometa, 49.42 Selitvena dejavnost, 49.5 Cevovodni transport; |
| --- | --- | --- | --- |

(l)

točka 45 se nadomesti z naslednjim:

„(45)

‚prevozni sektor‘ pomeni prevoz potnikov z letalom, pomorski promet, cestni ali železniški prevoz in prevoz po celinskih plovnih poteh ali storitve komercialnega prevoza tovora; ‚prevozni sektor‘ natančneje pomeni naslednje dejavnosti v smislu statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti (NACE Rev. 2), vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*2):

(a)

NACE 49: Kopenski promet in cevovodni transport, razen NACE 49.32 Obratovanje taksijev, 49.39 Obratovanje žičnic, sedežnic, vlečnic, če niso del mestnega ali primestnega prometa, 49.42 Selitvena dejavnost, 49.5 Cevovodni transport;

| (b) | NACE 50: Vodni promet; |
| --- | --- |

(b)

NACE 50: Vodni promet;

| (c) | NACE 51: Zračni prevoz, razen NACE 51.22 Vesoljski promet; |
| --- | --- |

(c)

NACE 51: Zračni prevoz, razen NACE 51.22 Vesoljski promet;

(*2)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90, kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).“;"

| (m) | vstavi se naslednja točka 47a:






  „(47a) | ‚dokončanje naložbe‘ pomeni trenutek, ko nacionalni organi menijo, da je naložba dokončana, ali tri leta po začetku del, kar koli nastopi prej;“; |
| --- | --- | --- |

(m)

vstavi se naslednja točka 47a:

„(47a)

‚dokončanje naložbe‘ pomeni trenutek, ko nacionalni organi menijo, da je naložba dokončana, ali tri leta po začetku del, kar koli nastopi prej;“;

| (n) | točke 49 do 51 se nadomestijo z naslednjim:






  „(49) | ‚začetna naložba‘ pomeni:






  (a) | naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na eno ali več od naslednjega:






  — | vzpostavitev nove poslovne enote, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(n)

točke 49 do 51 se nadomestijo z naslednjim:

„(49)

‚začetna naložba‘ pomeni:

(a)

naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na eno ali več od naslednjega:

—

vzpostavitev nove poslovne enote,

| — | širitev zmogljivosti obstoječe poslovne enote, |
| --- | --- |

—

širitev zmogljivosti obstoječe poslovne enote,

| — | diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote v proizvode ali storitve, ki jih poslovna enota predhodno ni proizvajala ali zagotavljala, ali |
| --- | --- |

—

diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote v proizvode ali storitve, ki jih poslovna enota predhodno ni proizvajala ali zagotavljala, ali

| — | bistveno spremembo v celotnem proizvodnem procesu proizvodov ali zagotavljanju zadevnih storitev, na katere se nanaša naložba, v poslovni enoti |
| --- | --- |

—

bistveno spremembo v celotnem proizvodnem procesu proizvodov ali zagotavljanju zadevnih storitev, na katere se nanaša naložba, v poslovni enoti

ali

| (b) | pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena. Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo.
  Nadomestna naložba torej ne pomeni začetne naložbe; |
| --- | --- |

(b)

pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena. Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo.

Nadomestna naložba torej ne pomeni začetne naložbe;

| (50) | ‚enaka ali podobna dejavnost‘ pomeni dejavnost v istem razredu (štirimestni številčni šifri) statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2, vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 1893/2006; |
| --- | --- |

(50)

‚enaka ali podobna dejavnost‘ pomeni dejavnost v istem razredu (štirimestni številčni šifri) statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2, vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 1893/2006;

| (51) | ‚začetna naložba, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost‘ pomeni:






  (a) | naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na eno ali oboje od naslednjega:






  — | vzpostavitev nove poslovne enote, |
| --- | --- | --- | --- |

(51)

‚začetna naložba, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost‘ pomeni:

(a)

naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na eno ali oboje od naslednjega:

—

vzpostavitev nove poslovne enote,

| — | diverzifikacijo dejavnosti poslovne enote, pod pogojem, da nova dejavnost ni enaka ali podobna dejavnosti, ki jo je poslovna enota že opravljala; |
| --- | --- |

—

diverzifikacijo dejavnosti poslovne enote, pod pogojem, da nova dejavnost ni enaka ali podobna dejavnosti, ki jo je poslovna enota že opravljala;

| (b) | pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, pod pogojem, da nova dejavnost, ki se bo izvajala z uporabo pridobljenih sredstev, ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je izvajala v poslovni enoti pred pridobitvijo. |
| --- | --- |

(b)

pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, pod pogojem, da nova dejavnost, ki se bo izvajala z uporabo pridobljenih sredstev, ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je izvajala v poslovni enoti pred pridobitvijo.

Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost;“;

| (o) | točki 72 in 73 se nadomestita z naslednjim:






  „(72) | ‚neodvisni zasebni vlagatelj‘ pomeni zasebnega in neodvisnega vlagatelja, kot je določeno v tej točki. ‚Zasebni‘ vlagatelji običajno vključujejo banke, ki vlagajo lastna sredstva na lastno odgovornost, zasebne ustanove in fundacije, podjetja, ki upravljajo premoženje premožnejših družin, in poslovne angele, podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, zavarovalnice, pokojninske sklade, fizične osebe in akademske ustanove. Za namene te opredelitve se Evropska investicijska banka, Evropski investicijski sklad, mednarodna finančna institucija, v kateri je kakšna država članica udeležena, ali finančna institucija, ustanovljena v državi članici, za uresničevanje javnega interesa pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo, ne štejejo za zasebne vlagatelje. Da je zasebni vlagatelj ‚neodvisen‘, pomeni, da ni delničar v upravičenem podjetju, v katerega vlaga. Ob ustanovitvi nove družbe se zasebni vlagatelji, vključno z ustanovitelji, štejejo za neodvisne od navedene družbe; |
| --- | --- | --- |

(o)

točki 72 in 73 se nadomestita z naslednjim:

„(72)

‚neodvisni zasebni vlagatelj‘ pomeni zasebnega in neodvisnega vlagatelja, kot je določeno v tej točki. ‚Zasebni‘ vlagatelji običajno vključujejo banke, ki vlagajo lastna sredstva na lastno odgovornost, zasebne ustanove in fundacije, podjetja, ki upravljajo premoženje premožnejših družin, in poslovne angele, podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, zavarovalnice, pokojninske sklade, fizične osebe in akademske ustanove. Za namene te opredelitve se Evropska investicijska banka, Evropski investicijski sklad, mednarodna finančna institucija, v kateri je kakšna država članica udeležena, ali finančna institucija, ustanovljena v državi članici, za uresničevanje javnega interesa pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo, ne štejejo za zasebne vlagatelje. Da je zasebni vlagatelj ‚neodvisen‘, pomeni, da ni delničar v upravičenem podjetju, v katerega vlaga. Ob ustanovitvi nove družbe se zasebni vlagatelji, vključno z ustanovitelji, štejejo za neodvisne od navedene družbe;

| (73) | ‚fizična oseba‘ v smislu členov 21a in 23 pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe;“; |
| --- | --- |

(73)

‚fizična oseba‘ v smislu členov 21a in 23 pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe;“;

| (p) | točka 79 se nadomesti z naslednjim:






  „(79) | ‚pooblaščeni subjekt‘ pomeni Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v kateri je kakšna država članica udeležena, ali finančno institucijo, ustanovljeno v državi članici, za uresničevanje javnega interesa pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo. Pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z določbami Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3) ali v skladu s členom 38(4), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*4) ali členom 59(3) Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (*5), odvisno od tega, katera se uporablja; |
| --- | --- | --- |

(p)

točka 79 se nadomesti z naslednjim:

„(79)

‚pooblaščeni subjekt‘ pomeni Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v kateri je kakšna država članica udeležena, ali finančno institucijo, ustanovljeno v državi članici, za uresničevanje javnega interesa pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo. Pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z določbami Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3) ali v skladu s členom 38(4), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*4) ali členom 59(3) Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (*5), odvisno od tega, katera se uporablja;

(*3)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65)."

(*4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320)."

(*5)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).“;"

| (q) | točka 80 se nadomesti z naslednjim:






  „(80) | ‚inovativno podjetje‘ pomeni podjetje, ki izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:






  (a) | z oceno, ki jo izvede zunanji strokovnjak, lahko dokaže, da bo v bližnji prihodnosti razvilo proizvode, storitve ali procese, ki so novi ali znatno boljši v primerjavi z najsodobnejšimi postopki v svoji gospodarski panogi, in tvega tehnološki ali industrijski neuspeh; |
| --- | --- | --- | --- |

(q)

točka 80 se nadomesti z naslednjim:

„(80)

‚inovativno podjetje‘ pomeni podjetje, ki izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

(a)

z oceno, ki jo izvede zunanji strokovnjak, lahko dokaže, da bo v bližnji prihodnosti razvilo proizvode, storitve ali procese, ki so novi ali znatno boljši v primerjavi z najsodobnejšimi postopki v svoji gospodarski panogi, in tvega tehnološki ali industrijski neuspeh;

| (b) | njegovi stroški raziskav in razvoja pomenijo najmanj 10 % njegovih skupnih stroškov za tekoče poslovanje v vsaj enem od treh let pred dodelitvijo pomoči ali, v primeru novoustanovljenega podjetja brez kakršne koli finančne preteklosti, v reviziji trenutnega finančnega obdobja, ki jo potrdi zunanji revizor; |
| --- | --- |

(b)

njegovi stroški raziskav in razvoja pomenijo najmanj 10 % njegovih skupnih stroškov za tekoče poslovanje v vsaj enem od treh let pred dodelitvijo pomoči ali, v primeru novoustanovljenega podjetja brez kakršne koli finančne preteklosti, v reviziji trenutnega finančnega obdobja, ki jo potrdi zunanji revizor;

| (c) | nedavno je prejelo pečat odličnosti Evropskega sveta za inovacije v skladu z delovnim programom Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020, sprejetim z Izvedbenim sklepom Komisije C(2017) 7124 (*6), ali členoma 2(23) in 15(2) Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (*7) ali pa je nedavno prejelo naložbo iz sklada Evropskega sveta za inovacije, kot je naložba v okviru programa Pospeševalec iz člena 48(7) Uredbe (EU) 2021/695. |
| --- | --- |

(c)

nedavno je prejelo pečat odličnosti Evropskega sveta za inovacije v skladu z delovnim programom Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020, sprejetim z Izvedbenim sklepom Komisije C(2017) 7124 (*6), ali členoma 2(23) in 15(2) Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (*7) ali pa je nedavno prejelo naložbo iz sklada Evropskega sveta za inovacije, kot je naložba v okviru programa Pospeševalec iz člena 48(7) Uredbe (EU) 2021/695.

(*6)  Izvedbeni sklep Komisije C(2017) 7124 z dne 27. oktobra 2017 o sprejetju delovnega programa za obdobje 2018–2020 v okviru posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter o financiranju delovnega programa za leto 2018."

(*7)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).“;"

| (r) | točka 81 se nadomesti z naslednjim:






  „(81) | ‚alternativna platforma za trgovanje‘ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka 22, Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*8), v katerem vsaj 50 % finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP; |
| --- | --- | --- |

(r)

točka 81 se nadomesti z naslednjim:

„(81)

‚alternativna platforma za trgovanje‘ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka 22, Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*8), v katerem vsaj 50 % finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP;

(*8)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (prenovitev) (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;"

| (s) | točki 85 in 86 se nadomestita z naslednjim:






  „(85) | ‚industrijska raziskava‘ pomeni načrtovano raziskavo ali kritično preiskavo, katere namen je pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev, vključno z digitalnimi, na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku).
  Industrijska raziskava vključuje oblikovanje komponent kompleksnih sistemov in lahko zajema izdelavo prototipov v laboratorijskem okolju ali okolju s simuliranimi vmesniki obstoječih sistemov ter pilotnih linij, kadar je to potrebno za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije; |
| --- | --- | --- |

(s)

točki 85 in 86 se nadomestita z naslednjim:

„(85)

‚industrijska raziskava‘ pomeni načrtovano raziskavo ali kritično preiskavo, katere namen je pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev, vključno z digitalnimi, na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku).

Industrijska raziskava vključuje oblikovanje komponent kompleksnih sistemov in lahko zajema izdelavo prototipov v laboratorijskem okolju ali okolju s simuliranimi vmesniki obstoječih sistemov ter pilotnih linij, kadar je to potrebno za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije;

| (86) | ‚eksperimentalni razvoj‘ pomeni pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabo obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega in drugega ustreznega znanja in spretnosti, katerih cilj je razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev, vključno z digitalnimi, na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku ali na robu). Ti lahko vključujejo npr. tudi dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov ali storitev.
  Eksperimentalni razvoj lahko vključuje izdelavo prototipov, predstavitve, pilotne projekte, preskušanje in potrjevanje novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev v okoljih, ki so tipični za vsakdanje pogoje obratovanja, kadar je osnovni cilj nadalje tehnično izboljšati proizvode, procese ali storitve, ki niso v veliki meri ustaljeni. To lahko vključuje razvoj prototipa ali pilotnega projekta za tržno uporabo, ki je obvezno končni tržni izdelek in je predrag, da bi ga izdelali samo za namene predstavitve in potrjevanja.
  Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb obstoječega proizvoda, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, storitev in drugih tekočih dejavnosti, tudi če takšne spremembe lahko pomenijo izboljšanje;“; |
| --- | --- |

(86)

‚eksperimentalni razvoj‘ pomeni pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabo obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega in drugega ustreznega znanja in spretnosti, katerih cilj je razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev, vključno z digitalnimi, na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku ali na robu). Ti lahko vključujejo npr. tudi dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov ali storitev.

Eksperimentalni razvoj lahko vključuje izdelavo prototipov, predstavitve, pilotne projekte, preskušanje in potrjevanje novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev v okoljih, ki so tipični za vsakdanje pogoje obratovanja, kadar je osnovni cilj nadalje tehnično izboljšati proizvode, procese ali storitve, ki niso v veliki meri ustaljeni. To lahko vključuje razvoj prototipa ali pilotnega projekta za tržno uporabo, ki je obvezno končni tržni izdelek in je predrag, da bi ga izdelali samo za namene predstavitve in potrjevanja.

Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb obstoječega proizvoda, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, storitev in drugih tekočih dejavnosti, tudi če takšne spremembe lahko pomenijo izboljšanje;“;

| (t) | točka 89 se črta; |
| --- | --- |

(t)

točka 89 se črta;

| (u) | točka 92 se nadomesti z naslednjim:






  „(92) | ‚inovacijski grozdi‘ pomenijo strukture ali organizirane skupine neodvisnih strani (npr. inovativnih novoustanovljenih podjetij, malih, srednjih in velikih podjetij, pa tudi organizacij za razširjanje raziskav in znanja, raziskovalnih infrastruktur, preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur, vozlišč digitalnih inovacij, neprofitnih organizacij in drugih povezanih ekonomskih udeležencev), namenjene podpori inovativne dejavnosti in novim načinom sodelovanja, na primer z digitalnimi sredstvi, s spodbujanjem souporabe zmogljivosti in izmenjave znanja in izkušenj ter učinkovitim prispevanjem k prenosu znanja, mreženju, razširjanju informacij in sodelovanju med podjetji in drugimi organizacijami v grozdu;“; |
| --- | --- | --- |

(u)

točka 92 se nadomesti z naslednjim:

„(92)

‚inovacijski grozdi‘ pomenijo strukture ali organizirane skupine neodvisnih strani (npr. inovativnih novoustanovljenih podjetij, malih, srednjih in velikih podjetij, pa tudi organizacij za razširjanje raziskav in znanja, raziskovalnih infrastruktur, preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur, vozlišč digitalnih inovacij, neprofitnih organizacij in drugih povezanih ekonomskih udeležencev), namenjene podpori inovativne dejavnosti in novim načinom sodelovanja, na primer z digitalnimi sredstvi, s spodbujanjem souporabe zmogljivosti in izmenjave znanja in izkušenj ter učinkovitim prispevanjem k prenosu znanja, mreženju, razširjanju informacij in sodelovanju med podjetji in drugimi organizacijami v grozdu;“;

| (v) | točke 94 do 97 se nadomestijo z naslednjim:






  „(94) | ‚svetovalne storitve za inovacije‘ pomenijo svetovanje, pomoč in usposabljanje na področju prenosa znanja, pridobitve, zaščite in izkoriščanja neopredmetenih sredstev ter uporabe standardov in predpisov, ki jih zajemajo, ter svetovanje, pomoč ali usposabljanje pri uvajanju ali uporabi inovativnih tehnologij in rešitev (vključno z digitalnimi); |
| --- | --- | --- |

(v)

točke 94 do 97 se nadomestijo z naslednjim:

„(94)

‚svetovalne storitve za inovacije‘ pomenijo svetovanje, pomoč in usposabljanje na področju prenosa znanja, pridobitve, zaščite in izkoriščanja neopredmetenih sredstev ter uporabe standardov in predpisov, ki jih zajemajo, ter svetovanje, pomoč ali usposabljanje pri uvajanju ali uporabi inovativnih tehnologij in rešitev (vključno z digitalnimi);

| (95) | ‚podporne storitve za inovacije‘ pomenijo zagotavljanje pisarniških prostorov, bank podatkov, knjižnic, tržnih raziskav, laboratorijev, označevanja kakovosti, preskušanja in certificiranja ali drugih povezanih storitev, vključno s tistimi, ki jih zagotavljajo organizacije za razširjanje raziskav in znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi, da se razvijejo učinkovitejši ali tehnološko naprednejši proizvodi, procesi ali storitve, vključno z izvajanjem inovativnih tehnologij in rešitev (vključno z digitalnimi); |
| --- | --- |

(95)

‚podporne storitve za inovacije‘ pomenijo zagotavljanje pisarniških prostorov, bank podatkov, knjižnic, tržnih raziskav, laboratorijev, označevanja kakovosti, preskušanja in certificiranja ali drugih povezanih storitev, vključno s tistimi, ki jih zagotavljajo organizacije za razširjanje raziskav in znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi, da se razvijejo učinkovitejši ali tehnološko naprednejši proizvodi, procesi ali storitve, vključno z izvajanjem inovativnih tehnologij in rešitev (vključno z digitalnimi);

| (96) | ‚organizacijske inovacije‘ pomenijo izvajanje novih organizacijskih metod v poslovnih praksah podjetja, organizaciji delovnega mesta ali zunanjih odnosih, na primer z uporabo novih ali inovativnih digitalnih tehnologij. Ta opredelitev pojma izključuje spremembe, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki jih podjetje že uporablja, spremembe strategije upravljanja, združitve in prevzeme, prenehanje uporabe procesa, preprosto kapitalsko zamenjavo ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditev, lokalizacijo, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi; |
| --- | --- |

(96)

‚organizacijske inovacije‘ pomenijo izvajanje novih organizacijskih metod v poslovnih praksah podjetja, organizaciji delovnega mesta ali zunanjih odnosih, na primer z uporabo novih ali inovativnih digitalnih tehnologij. Ta opredelitev pojma izključuje spremembe, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki jih podjetje že uporablja, spremembe strategije upravljanja, združitve in prevzeme, prenehanje uporabe procesa, preprosto kapitalsko zamenjavo ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditev, lokalizacijo, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;

| (97) | ‚procesne inovacije‘ pomenijo izvajanje novih ali znatno izboljšanih proizvodnih ali dostavnih metod, vključno z znatnimi spremembami tehnik, opreme ali programske opreme, na primer z uporabo novih ali inovativnih digitalnih tehnologij. Ta opredelitev pojma izključuje manjše spremembe ali izboljšave, povečanje proizvodnih ali storitvenih zmogljivosti z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, zelo podobnih tistim, ki so že v uporabi, prenehanje uporabe procesa, preprosto kapitalsko zamenjavo ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditev, lokalizacijo, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;“; |
| --- | --- |

(97)

‚procesne inovacije‘ pomenijo izvajanje novih ali znatno izboljšanih proizvodnih ali dostavnih metod, vključno z znatnimi spremembami tehnik, opreme ali programske opreme, na primer z uporabo novih ali inovativnih digitalnih tehnologij. Ta opredelitev pojma izključuje manjše spremembe ali izboljšave, povečanje proizvodnih ali storitvenih zmogljivosti z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, zelo podobnih tistim, ki so že v uporabi, prenehanje uporabe procesa, preprosto kapitalsko zamenjavo ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditev, lokalizacijo, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;“;

| (w) | vstavi se naslednja točka 98a:






  „(98a) | ‚preskusne in eksperimentalne infrastrukture‘ pomenijo objekte, opremo, zmogljivosti in povezane podporne storitve, ki so potrebne za razvoj, preskušanje in nadgradnjo tehnologije, da se z industrijskimi raziskavami in dejavnostmi eksperimentalnega razvoja doseže napredek od validacije v laboratoriju do validacije, reprezentativne za operativno okolje, in katerih uporabniki so predvsem industrijski akterji, vključno z MSP, ki iščejo podporo za razvoj in vključevanje inovativnih tehnologij za razvoj novih proizvodov, procesov in storitev, hkrati pa zagotavljajo izvedljivost in skladnost z zakonodajo (*9). Preskusne in eksperimentalne infrastrukture so včasih znane tudi kot tehnološke infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(w)

vstavi se naslednja točka 98a:

„(98a)

‚preskusne in eksperimentalne infrastrukture‘ pomenijo objekte, opremo, zmogljivosti in povezane podporne storitve, ki so potrebne za razvoj, preskušanje in nadgradnjo tehnologije, da se z industrijskimi raziskavami in dejavnostmi eksperimentalnega razvoja doseže napredek od validacije v laboratoriju do validacije, reprezentativne za operativno okolje, in katerih uporabniki so predvsem industrijski akterji, vključno z MSP, ki iščejo podporo za razvoj in vključevanje inovativnih tehnologij za razvoj novih proizvodov, procesov in storitev, hkrati pa zagotavljajo izvedljivost in skladnost z zakonodajo (*9). Preskusne in eksperimentalne infrastrukture so včasih znane tudi kot tehnološke infrastrukture;

(*9)  Glej Delovni dokument služb Komisije – Tehnološke infrastrukture (SWD(2019) 158 final z dne 8. aprila 2019).“;"

| (x) | točka 101 se nadomesti z naslednjim:






  „(101) | ‚varstvo okolja‘ pomeni vsak ukrep, s katerim se odpravi ali prepreči škoda, ki nastane v fizičnem okolju ali v naravnih virih zaradi človekovih dejavnosti, vključno s prilagajanjem na podnebne spremembe in njihovim blaženjem, s katerim se zmanjša tveganje take škode ali ki vodi k učinkovitejši in bolj trajnostni rabi naravnih virov, vključno z ukrepi varčevanja z energijo ter uporabo obnovljivih virov energije in drugih tehnik za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;“; |
| --- | --- | --- |

(x)

točka 101 se nadomesti z naslednjim:

„(101)

‚varstvo okolja‘ pomeni vsak ukrep, s katerim se odpravi ali prepreči škoda, ki nastane v fizičnem okolju ali v naravnih virih zaradi človekovih dejavnosti, vključno s prilagajanjem na podnebne spremembe in njihovim blaženjem, s katerim se zmanjša tveganje take škode ali ki vodi k učinkovitejši in bolj trajnostni rabi naravnih virov, vključno z ukrepi varčevanja z energijo ter uporabo obnovljivih virov energije in drugih tehnik za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;“;

| (y) | točke 102a, 102b in 102c se nadomestijo z naslednjim:






  „(102a) | ‚polnilna infrastruktura‘ pomeni fiksno ali mobilno napravo, ki oskrbuje vozila z električno energijo za namene prevoza; |
| --- | --- | --- |

(y)

točke 102a, 102b in 102c se nadomestijo z naslednjim:

„(102a)

‚polnilna infrastruktura‘ pomeni fiksno ali mobilno napravo, ki oskrbuje vozila z električno energijo za namene prevoza;

| (102b) | ‚oskrbovalna infrastruktura‘ pomeni fiksno ali mobilno napravo, ki oskrbuje vozila z vodikom za namene prevoza; |
| --- | --- |

(102b)

‚oskrbovalna infrastruktura‘ pomeni fiksno ali mobilno napravo, ki oskrbuje vozila z vodikom za namene prevoza;

| (102c) | ‚obnovljivi vodik‘ pomeni vodik, proizveden iz izključno obnovljivih virov energije, v skladu s [sklic na delegirani akt GD ENER v skladu s členom 28 Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov];“; |
| --- | --- |

(102c)

‚obnovljivi vodik‘ pomeni vodik, proizveden iz izključno obnovljivih virov energije, v skladu s [sklic na delegirani akt GD ENER v skladu s členom 28 Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov];“;

| (z) | vstavijo se naslednje točke 102d do 102h:






  „(102d) | ‚električna energija iz obnovljivih virov‘ pomeni električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001 (*10); |
| --- | --- | --- |

(z)

vstavijo se naslednje točke 102d do 102h:

„(102d)

‚električna energija iz obnovljivih virov‘ pomeni električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001 (*10);

| (102e) | ‚nizkoogljični vodik‘ pomeni vodik iz fosilnih goriv z zajemom in skladiščenjem ogljika ali elektrolizni vodik, ki doseže prihranek emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v višini vsaj [73,4 %] [kar pomeni emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu pod 3 tCO2eq/tH2] glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva v višini [94 g CO2e/MJ (2,256 tCO2eq/tH2)]. Vsebnost ogljika v elektroliznem vodiku določi mejna proizvajalna enota na trgovalnem območju, na katerem se nahaja elektrolizator, v obdobjih za bilančni obračun, ko elektrolizator porablja električno energijo iz omrežja; |
| --- | --- |

(102e)

‚nizkoogljični vodik‘ pomeni vodik iz fosilnih goriv z zajemom in skladiščenjem ogljika ali elektrolizni vodik, ki doseže prihranek emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v višini vsaj [73,4 %] [kar pomeni emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu pod 3 tCO2eq/tH2] glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva v višini [94 g CO2e/MJ (2,256 tCO2eq/tH2)]. Vsebnost ogljika v elektroliznem vodiku določi mejna proizvajalna enota na trgovalnem območju, na katerem se nahaja elektrolizator, v obdobjih za bilančni obračun, ko elektrolizator porablja električno energijo iz omrežja;

| (102f) | ‚čisto vozilo‘ pomeni:






  (a) | čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(a), Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*11); |
| --- | --- | --- |

(102f)

‚čisto vozilo‘ pomeni:

(a)

čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(a), Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*11);

| (b) | do 31. decembra 2025 brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (*12); |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2025 brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (*12);

| (c) | do 31. decembra 2025 čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(b), Direktive 2009/33/ES in ki ne spada na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(c)

do 31. decembra 2025 čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(b), Direktive 2009/33/ES in ki ne spada na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1242;

| (d) | do 31. decembra 2025 celinsko plovilo za potniški promet, ki ima hibridni motor ali motor na kombinirano gorivo in pri katerem najmanj 50 % energije za običajno delovanje izhaja iz goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električne energije iz električnega omrežja; |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra 2025 celinsko plovilo za potniški promet, ki ima hibridni motor ali motor na kombinirano gorivo in pri katerem najmanj 50 % energije za običajno delovanje izhaja iz goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električne energije iz električnega omrežja;

| (e) | do 31. decembra 2025 celinsko plovilo za tovorni promet, ki ima neposredne (izpušne) emisije CO2 na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali v primeru novih plovil ocenjene) z operativnim kazalnikom energetske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije, za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(e)

do 31. decembra 2025 celinsko plovilo za tovorni promet, ki ima neposredne (izpušne) emisije CO2 na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali v primeru novih plovil ocenjene) z operativnim kazalnikom energetske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije, za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

| (f) | plovilo za pomorski in obalni promet za pristaniške ali pomožne dejavnosti, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2; |
| --- | --- |

(f)

plovilo za pomorski in obalni promet za pristaniške ali pomožne dejavnosti, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2;

| (g) | do 31. decembra 2025 plovilo za potniški in tovorni promet po morju in obalnih vodah za pristaniške ali pomožne dejavnosti, ki ima hibridni motor ali motor na kombinirano gorivo in pri katerem najmanj 25 % energije za običajno delovanje na morju in v pristaniščih izhaja iz goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električne energije iz električnega omrežja ali ki ima doseženo vrednost operativnega kazalnika energetske učinkovitosti za 10 % nižjo od zahtev glede navedenega kazalnika, veljavnih 1. aprila 2022, in ki lahko pluje na goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali goriva iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(g)

do 31. decembra 2025 plovilo za potniški in tovorni promet po morju in obalnih vodah za pristaniške ali pomožne dejavnosti, ki ima hibridni motor ali motor na kombinirano gorivo in pri katerem najmanj 25 % energije za običajno delovanje na morju in v pristaniščih izhaja iz goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električne energije iz električnega omrežja ali ki ima doseženo vrednost operativnega kazalnika energetske učinkovitosti za 10 % nižjo od zahtev glede navedenega kazalnika, veljavnih 1. aprila 2022, in ki lahko pluje na goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali goriva iz obnovljivih virov;

| (h) | plovilo za tovorni promet po morju in obalnih vodah, ki se uporablja izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, ter ki ima neposredne (izpušne) emisije CO2, izračunane z operativnim kazalnikom energetske učinkovitosti, za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(h)

plovilo za tovorni promet po morju in obalnih vodah, ki se uporablja izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, ter ki ima neposredne (izpušne) emisije CO2, izračunane z operativnim kazalnikom energetske učinkovitosti, za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

| (i) | tirna vozila, ki imajo ničelne neposredne izpušne emisije CO2 pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalnost); |
| --- | --- |

(i)

tirna vozila, ki imajo ničelne neposredne izpušne emisije CO2 pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalnost);

| (102g) | ‚brezemisijsko vozilo‘ pomeni:






  (a) | vozilo, ki spada na področje uporabe Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*13) ter ima izpušne emisije CO2, enake 0 g CO2e/km ter izračunane v skladu z zahtevami iz člena 24 navedene uredbe in Priloge V k njej; |
| --- | --- | --- |

(102g)

‚brezemisijsko vozilo‘ pomeni:

(a)

vozilo, ki spada na področje uporabe Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*13) ter ima izpušne emisije CO2, enake 0 g CO2e/km ter izračunane v skladu z zahtevami iz člena 24 navedene uredbe in Priloge V k njej;

| (b) | vozilo kategorije M1, M2 ali N1, ki ima ničelne izpušne emisije CO2, kot je določeno v skladu z zahtevami iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*14); |
| --- | --- |

(b)

vozilo kategorije M1, M2 ali N1, ki ima ničelne izpušne emisije CO2, kot je določeno v skladu z zahtevami iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*14);

| (c) | brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 5, Direktive 2009/33/EU; |
| --- | --- |

(c)

brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 5, Direktive 2009/33/EU;

| (d) | plovilo za potniški in tovorni promet po kopenskih vodah ali morju in obalnih vodah, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2; |
| --- | --- |

(d)

plovilo za potniški in tovorni promet po kopenskih vodah ali morju in obalnih vodah, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2;

| (e) | tirna vozila, ki imajo ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2; |
| --- | --- |

(e)

tirna vozila, ki imajo ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2;

| (102h) | ‚vozilo‘ pomeni kar koli od naslednjega:






  (a) | cestno vozilo kategorije M1, M2, N1, M3, N2, N3 ali L; |
| --- | --- | --- |

(102h)

‚vozilo‘ pomeni kar koli od naslednjega:

(a)

cestno vozilo kategorije M1, M2, N1, M3, N2, N3 ali L;

| (b) | plovilo za potniški in tovorni promet po kopenskih vodah ali morju in obalnih vodah; |
| --- | --- |

(b)

plovilo za potniški in tovorni promet po kopenskih vodah ali morju in obalnih vodah;

| (c) | tirna vozila; |
| --- | --- |

(c)

tirna vozila;

(*10)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82)."

(*11)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5)."

(*12)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila ter spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202)."

(*13)  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52)."

(*14)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).“;"

| (aa) | točka 103 se nadomesti z naslednjim:






  „(103) | ‚energetska učinkovitost‘ pomeni energetsko učinkovitost, kot je opredeljena v členu 2, točka 4, Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*15); |
| --- | --- | --- |

(aa)

točka 103 se nadomesti z naslednjim:

„(103)

‚energetska učinkovitost‘ pomeni energetsko učinkovitost, kot je opredeljena v členu 2, točka 4, Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*15);

(*15)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).“;"

| (ab) | vstavi se naslednja točka 103f:






  „(103f) | ‚prihranek energije‘ pomeni prihranek energije, kot je opredeljen v členu 2, točka 5, Direktive 2012/27/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(ab)

vstavi se naslednja točka 103f:

„(103f)

‚prihranek energije‘ pomeni prihranek energije, kot je opredeljen v členu 2, točka 5, Direktive 2012/27/EU;“;

| (ac) | točka 105 se nadomesti z naslednjim:






  „(105) | ‚sklad za energetsko učinkovitost‘ pomeni poseben naložbeni nosilec, vzpostavljen za naložbe v projekte energetske učinkovitosti, da se izboljša energetska učinkovitost stavb. Sklade za energetsko učinkovitost upravljajo upravljavci sklada za energetsko učinkovitost;“; |
| --- | --- | --- |

(ac)

točka 105 se nadomesti z naslednjim:

„(105)

‚sklad za energetsko učinkovitost‘ pomeni poseben naložbeni nosilec, vzpostavljen za naložbe v projekte energetske učinkovitosti, da se izboljša energetska učinkovitost stavb. Sklade za energetsko učinkovitost upravljajo upravljavci sklada za energetsko učinkovitost;“;

| (ad) | točka 108 se nadomesti z naslednjim:






  „(108) | ‚soproizvodnja‘ ali soproizvodnja toplotne in električne energije pomeni soproizvodnjo, kot je opredeljena členu 2, točka 30, Direktive 2012/27/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(ad)

točka 108 se nadomesti z naslednjim:

„(108)

‚soproizvodnja‘ ali soproizvodnja toplotne in električne energije pomeni soproizvodnjo, kot je opredeljena členu 2, točka 30, Direktive 2012/27/EU;“;

| (ae) | vstavi se naslednja točka 108b:






  „(108b) | ‚zelena soproizvodnja‘ pomeni soproizvodnjo, pri kateri se kot vložek za proizvodnjo toplote in električne energije uporabljajo 100-odstotno obnovljivi viri energije;“; |
| --- | --- | --- |

(ae)

vstavi se naslednja točka 108b:

„(108b)

‚zelena soproizvodnja‘ pomeni soproizvodnjo, pri kateri se kot vložek za proizvodnjo toplote in električne energije uporabljajo 100-odstotno obnovljivi viri energije;“;

| (af) | točka 109 se nadomesti z naslednjim:






  „(109) | ‚energija iz obnovljivih virov‘ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov energije, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001, in delež v smislu kurilne vrednosti energije, ki jo iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati, ki uporabljajo tudi klasične vire energije, ter vključuje električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za skladiščenje, povezanih pri odjemalcih (skupno nameščenih ali kot dodatek k napravi za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov), vendar ne vključuje električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za skladiščenje;“; |
| --- | --- | --- |

(af)

točka 109 se nadomesti z naslednjim:

„(109)

‚energija iz obnovljivih virov‘ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov energije, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001, in delež v smislu kurilne vrednosti energije, ki jo iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati, ki uporabljajo tudi klasične vire energije, ter vključuje električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za skladiščenje, povezanih pri odjemalcih (skupno nameščenih ali kot dodatek k napravi za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov), vendar ne vključuje električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za skladiščenje;“;

| (ag) | vstavi se naslednja točka 109a:






  „(109a) | ‚skupnost na področju energije iz obnovljivih virov‘ pomeni skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 16, Direktive (EU) 2018/2001;“; |
| --- | --- | --- |

(ag)

vstavi se naslednja točka 109a:

„(109a)

‚skupnost na področju energije iz obnovljivih virov‘ pomeni skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 16, Direktive (EU) 2018/2001;“;

| (ah) | točka 110 se nadomesti z naslednjim:






  „(110) | ‚obnovljivi viri energije‘ pomenijo obnovljive vire energije, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001;“; |
| --- | --- | --- |

(ah)

točka 110 se nadomesti z naslednjim:

„(110)

‚obnovljivi viri energije‘ pomenijo obnovljive vire energije, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001;“;

| (ai) | točke 111, 112 in 113 se črtajo; |
| --- | --- |

(ai)

točke 111, 112 in 113 se črtajo;

| (aj) | točki 114 in 115 se nadomestita z naslednjim:






  „(114) | ‚nova in inovativna tehnologija‘ pomeni novo in nedavno kvalificirano tehnologijo v primerjavi z najsodobnejšimi v tej industriji, ki tvega tehnološki ali industrijski neuspeh in ni optimizacija ali povečanje obstoječe tehnologije; |
| --- | --- | --- |

(aj)

točki 114 in 115 se nadomestita z naslednjim:

„(114)

‚nova in inovativna tehnologija‘ pomeni novo in nedavno kvalificirano tehnologijo v primerjavi z najsodobnejšimi v tej industriji, ki tvega tehnološki ali industrijski neuspeh in ni optimizacija ali povečanje obstoječe tehnologije;

| (115) | ‚izravnava odstopanj‘ pomeni izravnavo, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (*16); |
| --- | --- |

(115)

‚izravnava odstopanj‘ pomeni izravnavo, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (*16);

(*16)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).“;"

| (ak) | vstavi se naslednja točka 116a:






  „(116a) | ‚bilančno odgovorni akter‘ pomeni bilančno odgovornega akterja, kot je opredeljen v členu 2, točka 14, Uredbe (EU) 2019/943;“; |
| --- | --- | --- |

(ak)

vstavi se naslednja točka 116a:

„(116a)

‚bilančno odgovorni akter‘ pomeni bilančno odgovornega akterja, kot je opredeljen v členu 2, točka 14, Uredbe (EU) 2019/943;“;

| (al) | točka 117 se nadomesti z naslednjim:






  „(117) | ‚biomasa‘ pomeni biomaso, kot je opredeljena v členu 2, točka 24, Direktive (EU) 2018/2001;“; |
| --- | --- | --- |

(al)

točka 117 se nadomesti z naslednjim:

„(117)

‚biomasa‘ pomeni biomaso, kot je opredeljena v členu 2, točka 24, Direktive (EU) 2018/2001;“;

| (am) | vstavijo se naslednje točke 117a do 117e:






  „(117a) | ‚napredna pogonska biogoriva‘ pomenijo pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 34, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

(am)

vstavijo se naslednje točke 117a do 117e:

„(117a)

‚napredna pogonska biogoriva‘ pomenijo pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 34, Direktive (EU) 2018/2001;

| (117b) | ‚pogonska biogoriva‘ pomenijo pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 33, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(117b)

‚pogonska biogoriva‘ pomenijo pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 33, Direktive (EU) 2018/2001;

| (117c) | ‚bioplin‘ pomeni bioplin, kot je opredeljen v členu 2, točka 28, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(117c)

‚bioplin‘ pomeni bioplin, kot je opredeljen v členu 2, točka 28, Direktive (EU) 2018/2001;

| (117d) | ‚druga tekoča biogoriva‘ pomenijo druga tekoča biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 32, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(117d)

‚druga tekoča biogoriva‘ pomenijo druga tekoča biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 32, Direktive (EU) 2018/2001;

| (117e) | ‚biomasna goriva‘ pomenijo biomasna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 27, Direktive (EU) 2018/2001;“; |
| --- | --- |

(117e)

‚biomasna goriva‘ pomenijo biomasna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 27, Direktive (EU) 2018/2001;“;

| (an) | točka 119 se nadomesti z naslednjim:






  „(119) | ‚okoljski davek‘ pomeni davek s posebno davčno osnovo, ki ima jasen negativen vpliv na okolje ali ki skuša obdavčiti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko vključeni v njihovo ceno ali da so proizvajalci in potrošniki usmerjeni v dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje;“; |
| --- | --- | --- |

(an)

točka 119 se nadomesti z naslednjim:

„(119)

‚okoljski davek‘ pomeni davek s posebno davčno osnovo, ki ima jasen negativen vpliv na okolje ali ki skuša obdavčiti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko vključeni v njihovo ceno ali da so proizvajalci in potrošniki usmerjeni v dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje;“;

| (ao) | točka 121 se črta; |
| --- | --- |

(ao)

točka 121 se črta;

| (ap) | vstavijo se naslednje točke 121a do 121d:






  „(121a) | ‚sanacija‘ pomeni ukrepe, kot je odstranjevanje kontaminantov ali odvečnih hranil iz tal in vode ali njihovo razstrupljanje, da se odstranijo viri razgradnje; |
| --- | --- | --- |

(ap)

vstavijo se naslednje točke 121a do 121d:

„(121a)

‚sanacija‘ pomeni ukrepe, kot je odstranjevanje kontaminantov ali odvečnih hranil iz tal in vode ali njihovo razstrupljanje, da se odstranijo viri razgradnje;

| (121b) | ‚rehabilitacija‘ pomeni ukrepe, katerih cilj je ponovna vzpostavitev ravni delovanja ekosistema na degradiranih območjih za obnovljeno in stalno zagotavljanje ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

(121b)

‚rehabilitacija‘ pomeni ukrepe, katerih cilj je ponovna vzpostavitev ravni delovanja ekosistema na degradiranih območjih za obnovljeno in stalno zagotavljanje ekosistemskih storitev;

| (121c) | ‚ekosistem‘ pomeni ekosistem, kot je opredeljen v členu 2, točka 13, Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*17); |
| --- | --- |

(121c)

‚ekosistem‘ pomeni ekosistem, kot je opredeljen v členu 2, točka 13, Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*17);

| (121d) | ‚biotska raznovrstnost‘ pomeni biotsko raznovrstnost, kot je opredeljena v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(121d)

‚biotska raznovrstnost‘ pomeni biotsko raznovrstnost, kot je opredeljena v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2020/852;

(*17)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).“;"

| (aq) | vstavijo se naslednje točke 123a, 123b in 123c:






  „(123a) | ‚onesnaževalo‘ pomeni onesnaževalo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- | --- |

(aq)

vstavijo se naslednje točke 123a, 123b in 123c:

„(123a)

‚onesnaževalo‘ pomeni onesnaževalo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta;

| (123b) | ‚sonaravna rešitev‘ pomeni ukrep za zaščito, trajnostno upravljanje in obnovo naravnih ali spremenjenih ekosistemov, ki učinkovito in odzivno obravnava družbene izzive ter hkrati izboljšuje blaginjo ljudi in zagotavlja koristi za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(123b)

‚sonaravna rešitev‘ pomeni ukrep za zaščito, trajnostno upravljanje in obnovo naravnih ali spremenjenih ekosistemov, ki učinkovito in odzivno obravnava družbene izzive ter hkrati izboljšuje blaginjo ljudi in zagotavlja koristi za biotsko raznovrstnost;

| (123c) | ‚obnova‘ pomeni proces pomoči pri okrevanju ekosistema za ohranjanje biotske raznovrstnosti in odpornosti ekosistemov, vključno z ukrepi za izboljšanje stanja ekosistema in ponovno vzpostavitev ekosistema, katerega stanje se je poslabšalo;“; |
| --- | --- |

(123c)

‚obnova‘ pomeni proces pomoči pri okrevanju ekosistema za ohranjanje biotske raznovrstnosti in odpornosti ekosistemov, vključno z ukrepi za izboljšanje stanja ekosistema in ponovno vzpostavitev ekosistema, katerega stanje se je poslabšalo;“;

| (ar) | točka 124 se nadomesti z naslednjim:






  „(124) | ‚energetsko učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje‘ pomeni učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(ar)

točka 124 se nadomesti z naslednjim:

„(124)

‚energetsko učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje‘ pomeni učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU;“;

| (as) | vstavita se naslednji točki 124a in 124b:






  „(124a) | ‚daljinsko ogrevanje‘ in/ali ‚daljinsko hlajenje‘ pomeni daljinsko ogrevanje ali hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 19, Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*18); |
| --- | --- | --- |

(as)

vstavita se naslednji točki 124a in 124b:

„(124a)

‚daljinsko ogrevanje‘ in/ali ‚daljinsko hlajenje‘ pomeni daljinsko ogrevanje ali hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 19, Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*18);

| (124b) | ‚sistemi daljinskega ogrevanja in hlajenja‘ so sestavljeni iz obratov za proizvodnjo toplote (proizvodni obrati za ogrevanje/hlajenje), skladišč toplote/hladu in distribucijskega omrežja (tako ‚primarno‘ ali prenosno kot tudi ‚sekundarno‘ omrežje cevovodov za oskrbo odjemalcev s toploto). Sklicevanje na daljinsko ogrevanje se razlaga kot sklicevanje na sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, odvisno od tega, ali omrežja zagotavljajo toploto ali hlad skupaj ali ločeno; |
| --- | --- |

(124b)

‚sistemi daljinskega ogrevanja in hlajenja‘ so sestavljeni iz obratov za proizvodnjo toplote (proizvodni obrati za ogrevanje/hlajenje), skladišč toplote/hladu in distribucijskega omrežja (tako ‚primarno‘ ali prenosno kot tudi ‚sekundarno‘ omrežje cevovodov za oskrbo odjemalcev s toploto). Sklicevanje na daljinsko ogrevanje se razlaga kot sklicevanje na sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, odvisno od tega, ali omrežja zagotavljajo toploto ali hlad skupaj ali ločeno;

(*18)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).“;"

| (at) | vstavijo se naslednje točke 128a do 128h:






  „(128a) | ‚učinkovita raba virov‘ pomeni zmanjšanje količine vložkov, potrebnih za proizvodnjo proizvodne enote, ali nadomestitev primarnih vložkov s sekundarnimi; |
| --- | --- | --- |

(at)

vstavijo se naslednje točke 128a do 128h:

„(128a)

‚učinkovita raba virov‘ pomeni zmanjšanje količine vložkov, potrebnih za proizvodnjo proizvodne enote, ali nadomestitev primarnih vložkov s sekundarnimi;

| (128b) | ‚odpadek‘ pomeni odpadek, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*19); |
| --- | --- |

(128b)

‚odpadek‘ pomeni odpadek, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*19);

| (128c) | ‚obdelava‘ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 14, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(128c)

‚obdelava‘ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 14, Direktive 2008/98/ES;

| (128d) | ‚predelava‘ pomeni predelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 15, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(128d)

‚predelava‘ pomeni predelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 15, Direktive 2008/98/ES;

| (128e) | ‚odstranjevanje‘ pomeni odstranjevanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 19, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(128e)

‚odstranjevanje‘ pomeni odstranjevanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 19, Direktive 2008/98/ES;

| (128f) | ‚drugi proizvodi, surovine ali snovi‘ pomenijo stranske proizvode iz člena 5 Direktive 2008/98/ES, kmetijske in gozdarske ostanke, odpadno vodo, deževnico in odtekajočo vodo, minerale, hranila, odpadne pline iz proizvodnih procesov ter odvečne proizvode, dele in materiale; |
| --- | --- |

(128f)

‚drugi proizvodi, surovine ali snovi‘ pomenijo stranske proizvode iz člena 5 Direktive 2008/98/ES, kmetijske in gozdarske ostanke, odpadno vodo, deževnico in odtekajočo vodo, minerale, hranila, odpadne pline iz proizvodnih procesov ter odvečne proizvode, dele in materiale;

| (128g) | ‚odvečni proizvodi, deli in materiali‘ pomenijo proizvode, dele ali materiale, ki jih imetnik več ne potrebuje ali mu več ne koristijo, vendar so primerni za ponovno uporabo; |
| --- | --- |

(128g)

‚odvečni proizvodi, deli in materiali‘ pomenijo proizvode, dele ali materiale, ki jih imetnik več ne potrebuje ali mu več ne koristijo, vendar so primerni za ponovno uporabo;

| (128h) | ‚ločeno zbiranje‘ pomeni ločeno zbiranje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 11, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(128h)

‚ločeno zbiranje‘ pomeni ločeno zbiranje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 11, Direktive 2008/98/ES;

(*19)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).“;"

| (au) | točka 129 se črta; |
| --- | --- |

(au)

točka 129 se črta;

| (av) | točka 130 se nadomesti z naslednjim:






  „(130) | ‚energetska infrastruktura‘ pomeni vso fizično opremo ali obrat, ki je v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami in ki sodi v naslednje kategorije:






  (a) | za električno energijo:






  (i) | sistemi prenosa in distribucije, pri čemer ‚prenos‘ pomeni transport električne energije po zelo visokonapetostnem in visokonapetostnem povezanem sistemu z namenom dostave končnim odjemalcem ali distributerjem, vendar ne vključuje dobave, in pri čemer ‚distribucija‘ pomeni transport električne energije po visoko-, srednje- in nizkonapetostnem distribucijskem sistemu z namenom dostave odjemalcem, vendar ne vključuje dobave; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(av)

točka 130 se nadomesti z naslednjim:

„(130)

‚energetska infrastruktura‘ pomeni vso fizično opremo ali obrat, ki je v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami in ki sodi v naslednje kategorije:

(a)

za električno energijo:

(i)

sistemi prenosa in distribucije, pri čemer ‚prenos‘ pomeni transport električne energije po zelo visokonapetostnem in visokonapetostnem povezanem sistemu z namenom dostave končnim odjemalcem ali distributerjem, vendar ne vključuje dobave, in pri čemer ‚distribucija‘ pomeni transport električne energije po visoko-, srednje- in nizkonapetostnem distribucijskem sistemu z namenom dostave odjemalcem, vendar ne vključuje dobave;

| (ii) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točke (i), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora, na vseh ravneh napetosti in razdelilno-transformatorske postaje; |
| --- | --- |

(ii)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točke (i), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora, na vseh ravneh napetosti in razdelilno-transformatorske postaje;

| (iii) | popolnoma integrirani omrežni elementi, kot so opredeljeni v členu 2, točka 51, Direktive (EU) 2019/944 (*20); |
| --- | --- |

(iii)

popolnoma integrirani omrežni elementi, kot so opredeljeni v členu 2, točka 51, Direktive (EU) 2019/944 (*20);

| (iv) | inteligentna električna omrežja, tj. sistemi in komponente, ki povezujejo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT) z operativnimi digitalnimi platformami, krmilnimi sistemi in tehnologijami tipal na prenosni in distribucijski ravni ter katerih cilji so učinkovitejše in bolj inteligentno omrežje za prenos in distribucijo električne energije, večja zmogljivost za vključevanje novih oblik proizvodnje, shranjevanja in porabe ter omogočanje novih poslovnih modelov in tržnih struktur; |
| --- | --- |

(iv)

inteligentna električna omrežja, tj. sistemi in komponente, ki povezujejo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT) z operativnimi digitalnimi platformami, krmilnimi sistemi in tehnologijami tipal na prenosni in distribucijski ravni ter katerih cilji so učinkovitejše in bolj inteligentno omrežje za prenos in distribucijo električne energije, večja zmogljivost za vključevanje novih oblik proizvodnje, shranjevanja in porabe ter omogočanje novih poslovnih modelov in tržnih struktur;

| (v) | odobalna električna omrežja, tj. katera koli oprema ali naprave sistemov iz točke (i), ki imajo dvojno funkcijo: povezovanje in prenos ali distribucija električne energije iz odobalnih obnovljivih virov z odobalnih območij proizvodnje v dve ali več držav ter vso bližnjo odobalno opremo ali naprave, ki so bistvene za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora ter potrebnimi razdelilno-transformatorskimi postajami, če zagotavljajo tudi tehnološko interoperabilnost, med drugim združljivost vmesnikov med različnimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(v)

odobalna električna omrežja, tj. katera koli oprema ali naprave sistemov iz točke (i), ki imajo dvojno funkcijo: povezovanje in prenos ali distribucija električne energije iz odobalnih obnovljivih virov z odobalnih območij proizvodnje v dve ali več držav ter vso bližnjo odobalno opremo ali naprave, ki so bistvene za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora ter potrebnimi razdelilno-transformatorskimi postajami, če zagotavljajo tudi tehnološko interoperabilnost, med drugim združljivost vmesnikov med različnimi tehnologijami;

| (b) | za plin:






  (i) | prenosni in distribucijski plinovodi za prenos zemeljskega plina, bioplina in obnovljivih plinastih goriv nebiološkega izvora, ki so del omrežja, razen visokotlačnih plinovodov, ki se uporabljajo za distribucijo zemeljskega plina višje v prodajni verigi; |
| --- | --- | --- |

(b)

za plin:

(i)

prenosni in distribucijski plinovodi za prenos zemeljskega plina, bioplina in obnovljivih plinastih goriv nebiološkega izvora, ki so del omrežja, razen visokotlačnih plinovodov, ki se uporabljajo za distribucijo zemeljskega plina višje v prodajni verigi;

| (ii) | podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi plinovodi iz točke (i); |
| --- | --- |

(ii)

podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi plinovodi iz točke (i);

| (iii) | naprave za sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje ali raztezanje za utekočinjeni zemeljski plin (LNG) ali stisnjeni zemeljski plin (CNG); |
| --- | --- |

(iii)

naprave za sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje ali raztezanje za utekočinjeni zemeljski plin (LNG) ali stisnjeni zemeljski plin (CNG);

| (iv) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami; |
| --- | --- |

(iv)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami;

| (v) | pametna plinska omrežja, kar pomeni kar koli od naslednje opreme ali naprav, katerih cilj je omogočiti in olajšati vključevanje obnovljivih in nizkoogljičnih plinov (vključno z biometanom ali vodikom) v omrežje: digitalni sistemi in komponente, ki povezujejo IKT, sisteme nadzora in tehnologije tipal za omogočanje interaktivnega in inteligentnega spremljanja, merjenja, nadzora kakovosti in upravljanja proizvodnje, prenosa, distribucije in porabe plina v plinskem omrežju. Nadalje lahko pametna omrežja vključujejo tudi opremo, ki omogoča povratni tok z distribucijske na prenosno raven, in z njim povezane potrebne prilagoditve obstoječega omrežja; |
| --- | --- |

(v)

pametna plinska omrežja, kar pomeni kar koli od naslednje opreme ali naprav, katerih cilj je omogočiti in olajšati vključevanje obnovljivih in nizkoogljičnih plinov (vključno z biometanom ali vodikom) v omrežje: digitalni sistemi in komponente, ki povezujejo IKT, sisteme nadzora in tehnologije tipal za omogočanje interaktivnega in inteligentnega spremljanja, merjenja, nadzora kakovosti in upravljanja proizvodnje, prenosa, distribucije in porabe plina v plinskem omrežju. Nadalje lahko pametna omrežja vključujejo tudi opremo, ki omogoča povratni tok z distribucijske na prenosno raven, in z njim povezane potrebne prilagoditve obstoječega omrežja;

| (c) | za vodik:






  (i) | cevovodi za prenos vodika, predvsem visokotlačnega vodika, in cevovodi za lokalno distribucijo vodika, ki omogočajo dostop več uporabnikom omrežja na pregleden in nediskriminatoren način; |
| --- | --- | --- |

(c)

za vodik:

(i)

cevovodi za prenos vodika, predvsem visokotlačnega vodika, in cevovodi za lokalno distribucijo vodika, ki omogočajo dostop več uporabnikom omrežja na pregleden in nediskriminatoren način;

| (ii) | podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi cevovodi za vodik iz točke (i); |
| --- | --- |

(ii)

podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi cevovodi za vodik iz točke (i);

| (iii) | naprave za odpremo, sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje ali raztezanje za utekočinjeni vodik ali vodik, vsebovan v drugih kemičnih snoveh, z namenom dovajanja vodika v omrežje; |
| --- | --- |

(iii)

naprave za odpremo, sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje ali raztezanje za utekočinjeni vodik ali vodik, vsebovan v drugih kemičnih snoveh, z namenom dovajanja vodika v omrežje;

| (iv) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema vodika ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami; |
| --- | --- |

(iv)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema vodika ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami;

| (v) | vsa sredstva iz točk (i), (ii), (iii) in (iv) so lahko novogradnje ali sredstva, predelana iz sredstev za zemeljski plin v sredstva za vodik, ali kombinacija obojega. Sredstva iz točk (i), (ii), (iii) in (iv), za katera veljajo pravila glede dostopa tretjih strani, se štejejo za energetsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

(v)

vsa sredstva iz točk (i), (ii), (iii) in (iv) so lahko novogradnje ali sredstva, predelana iz sredstev za zemeljski plin v sredstva za vodik, ali kombinacija obojega. Sredstva iz točk (i), (ii), (iii) in (iv), za katera veljajo pravila glede dostopa tretjih strani, se štejejo za energetsko infrastrukturo;

| (d) | za ogljikov dioksid (CO2):






  (i) | plinovodi, razen pridobivalnega cevovodnega omrežja, za prenos CO2 iz več virov, tj. industrijskih obratov (vključno z elektrarnami), ki proizvajajo CO2 pri sežiganju ali drugih kemičnih reakcijah s fosilnimi ali nefosilnimi spojinami, ki vsebujejo ogljik, za namene trajnega geološkega shranjevanja CO2 v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*21) ali za namene uporabe CO2 kot surovine ali za izboljšanje rezultatov bioloških procesov; |
| --- | --- | --- |

(d)

za ogljikov dioksid (CO2):

(i)

plinovodi, razen pridobivalnega cevovodnega omrežja, za prenos CO2 iz več virov, tj. industrijskih obratov (vključno z elektrarnami), ki proizvajajo CO2 pri sežiganju ali drugih kemičnih reakcijah s fosilnimi ali nefosilnimi spojinami, ki vsebujejo ogljik, za namene trajnega geološkega shranjevanja CO2 v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*21) ali za namene uporabe CO2 kot surovine ali za izboljšanje rezultatov bioloških procesov;

| (ii) | obrati za utekočinjanje in vmesno skladiščenje CO2 za nadaljnji prenos. To ne vključuje infrastrukture v geološki formaciji, ki se uporablja za trajno geološko shranjevanje CO2 v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES, ter s tem povezanih površinskih naprav in naprav za vbrizgavanje; |
| --- | --- |

(ii)

obrati za utekočinjanje in vmesno skladiščenje CO2 za nadaljnji prenos. To ne vključuje infrastrukture v geološki formaciji, ki se uporablja za trajno geološko shranjevanje CO2 v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES, ter s tem povezanih površinskih naprav in naprav za vbrizgavanje;

| (iii) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora. |
| --- | --- |

(iii)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora.

Sredstva iz točk (i), (ii) in (iii), za katera veljajo pravila glede dostopa tretjih strani, se štejejo za energetsko infrastrukturo;

| (e) | infrastruktura, ki se uporablja za prenos ali distribucijo toplote/pare od več proizvajalcev ali uporabnikov na podlagi uporabe brezogljične ali nizkoogljične toplote, pare ali preostale toplote iz industrijskih uporab ali proizvodnih procesov (odpadna toplota); |
| --- | --- |

(e)

infrastruktura, ki se uporablja za prenos ali distribucijo toplote/pare od več proizvajalcev ali uporabnikov na podlagi uporabe brezogljične ali nizkoogljične toplote, pare ali preostale toplote iz industrijskih uporab ali proizvodnih procesov (odpadna toplota);

| (f) | projekti skupnega interesa, kot so opredeljeni v zakonodaji o TEN-E (člen 2, točka 4, Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*22)); |
| --- | --- |

(f)

projekti skupnega interesa, kot so opredeljeni v zakonodaji o TEN-E (člen 2, točka 4, Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*22));

| (g) | za druge vrste energetske infrastrukture: druge kategorije infrastrukture, ki imajo enake lastnosti kot kategorije iz točk (a) do (f) zgoraj. To velja zlasti za infrastrukturo, ki omogoča fizično ali brezžično povezavo proizvajalcev in uporabnikov z več dostopovnih in izhodnih točk brez ali z nizkimi emisijami ogljika (ali nosilca energije) in do katere lahko dostopajo tretje osebe, ki niso v lasti lastnika ali upravljavca infrastrukture;
  Sredstva iz točk (a) do (g), ki so zgrajena za enega ali majhno skupino predhodno opredeljenih uporabnikov in prilagojena njihovim potrebam (‚namenska infrastruktura‘), se ne štejejo za energetsko infrastrukturo. |
| --- | --- |

(g)

za druge vrste energetske infrastrukture: druge kategorije infrastrukture, ki imajo enake lastnosti kot kategorije iz točk (a) do (f) zgoraj. To velja zlasti za infrastrukturo, ki omogoča fizično ali brezžično povezavo proizvajalcev in uporabnikov z več dostopovnih in izhodnih točk brez ali z nizkimi emisijami ogljika (ali nosilca energije) in do katere lahko dostopajo tretje osebe, ki niso v lasti lastnika ali upravljavca infrastrukture;

Sredstva iz točk (a) do (g), ki so zgrajena za enega ali majhno skupino predhodno opredeljenih uporabnikov in prilagojena njihovim potrebam (‚namenska infrastruktura‘), se ne štejejo za energetsko infrastrukturo.

(*20)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125)."

(*21)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114)."

(*22)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).“;"

| (aw) | vstavita se naslednji točki 130a in 130b:






  „(130a) | ‚operater distribucijskega sistema‘ pomeni operaterja distribucijskega sistema, kakor je opredeljen v členu 29, točka 2, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- | --- |

(aw)

vstavita se naslednji točki 130a in 130b:

„(130a)

‚operater distribucijskega sistema‘ pomeni operaterja distribucijskega sistema, kakor je opredeljen v členu 29, točka 2, Direktive (EU) 2019/944;

| (130b) | ‚operater prenosnega sistema‘ pomeni operaterja prenosnega sistema, kakor je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944;“; |
| --- | --- |

(130b)

‚operater prenosnega sistema‘ pomeni operaterja prenosnega sistema, kakor je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944;“;

| (ax) | točka 131 se nadomesti z naslednjim:






  „(131) | ‚zakonodaja na področju notranjega energetskega trga‘ vključuje Direktivo (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*23), Uredbo (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbo (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*24); |
| --- | --- | --- |

(ax)

točka 131 se nadomesti z naslednjim:

„(131)

‚zakonodaja na področju notranjega energetskega trga‘ vključuje Direktivo (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*23), Uredbo (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbo (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*24);

(*23)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94)."

(*24)  Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (UL L 211, 14.8.2009, str. 36).“;"

| (ay) | vstavita se naslednji točki 131 a in 131b:






  „(131a) | ‚zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida‘ pomeni sklop tehnologij, s katerimi se izpusti ogljikovega dioksida (CO2) zajemajo iz industrijskih obratov na fosilna goriva ali biomaso, vključno z elektrarnami, in prenesejo v primerno skladišče ter s katerimi se CO2 vbrizga v primerne podzemne geološke formacije za trajno shranjevanje CO2; |
| --- | --- | --- |

(ay)

vstavita se naslednji točki 131 a in 131b:

„(131a)

‚zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida‘ pomeni sklop tehnologij, s katerimi se izpusti ogljikovega dioksida (CO2) zajemajo iz industrijskih obratov na fosilna goriva ali biomaso, vključno z elektrarnami, in prenesejo v primerno skladišče ter s katerimi se CO2 vbrizga v primerne podzemne geološke formacije za trajno shranjevanje CO2;

| (131b) | ‚zajemanje in uporaba ogljikovega dioksida‘ pomeni sklop tehnologij, s katerimi se izpusti ogljikovega dioksida (CO2) zajemajo iz industrijskih obratov na fosilna goriva ali biomaso, vključno z elektrarnami, in prenesejo na mesto uporabe CO2;“; |
| --- | --- |

(131b)

‚zajemanje in uporaba ogljikovega dioksida‘ pomeni sklop tehnologij, s katerimi se izpusti ogljikovega dioksida (CO2) zajemajo iz industrijskih obratov na fosilna goriva ali biomaso, vključno z elektrarnami, in prenesejo na mesto uporabe CO2;“;

| (2) | odstavek 1 člena 4 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | regionalna pomoč za naložbe: za naložbo, katere upravičeni stroški znašajo 100 milijonov EUR ali več, zneski pomoči na podjetje in na naložbeni projekt, kot so določeni spodaj:






  — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 10 %: 7,5 milijona EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

odstavek 1 člena 4 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

regionalna pomoč za naložbe: za naložbo, katere upravičeni stroški znašajo 100 milijonov EUR ali več, zneski pomoči na podjetje in na naložbeni projekt, kot so določeni spodaj:

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 10 %: 7,5 milijona EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 15 %: 11,25 milijona EUR |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 15 %: 11,25 milijona EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 20 %: 15 milijonov EUR |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 20 %: 15 milijonov EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 25 %: 18,75 milijona EUR |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 25 %: 18,75 milijona EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 30 %: 22,5 milijona EUR |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 30 %: 22,5 milijona EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 35 %: 26,25 milijona EUR |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 35 %: 26,25 milijona EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 40 %: 30 milijonov EUR |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 40 %: 30 milijonov EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 50 %: 37,5 milijona EUR |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 50 %: 37,5 milijona EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 60 %: 45 milijonov EUR |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 60 %: 45 milijonov EUR

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 70 %: 52,5 milijona EUR;“; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči 70 %: 52,5 milijona EUR;“;

| (b) | vstavi se naslednja točka (ja):






  „(ja) | pomoč za naložbe za preskusne in eksperimentalne infrastrukture: 15 milijonov EUR na infrastrukturo;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka (ja):

„(ja)

pomoč za naložbe za preskusne in eksperimentalne infrastrukture: 15 milijonov EUR na infrastrukturo;“;

| (c) | točki (s) in (sa) se nadomestita z naslednjim:






  „(s) | pomoč za naložbe za varstvo okolja, razen če ni določeno drugače: 20 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt; |
| --- | --- | --- |

(c)

točki (s) in (sa) se nadomestita z naslednjim:

„(s)

pomoč za naložbe za varstvo okolja, razen če ni določeno drugače: 20 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

| (sa) | pomoč za namensko infrastrukturo in skladiščenje iz člena 36, odstavek 5: 20 milijonov EUR na projekt;“; |
| --- | --- |

(sa)

pomoč za namensko infrastrukturo in skladiščenje iz člena 36, odstavek 5: 20 milijonov EUR na projekt;“;

| (d) | vstavijo se točke (sb) do (sf):






  „(sb) | pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo iz člena 36a, odstavka 1 in 2: 20 milijonov EUR na podjetje na projekt in, v primeru shem, povprečni letni proračun v višini 150 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavijo se točke (sb) do (sf):

„(sb)

pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo iz člena 36a, odstavka 1 in 2: 20 milijonov EUR na podjetje na projekt in, v primeru shem, povprečni letni proračun v višini 150 milijonov EUR;

| (sc) | pomoč za naložbe za kombinirano izboljšanje energetske in okoljske uspešnosti stavb iz členov 38(3b) in 39(2a): 30 milijonov EUR na projekt; |
| --- | --- |

(sc)

pomoč za naložbe za kombinirano izboljšanje energetske in okoljske uspešnosti stavb iz členov 38(3b) in 39(2a): 30 milijonov EUR na projekt;

| (sd) | pomoč za naložbe v energetsko učinkovitost, ki spadajo na področje uporabe člena 38(7): 30 milijonov EUR nominalnega zneska skupnega neizplačanega financiranja na projekt; |
| --- | --- |

(sd)

pomoč za naložbe v energetsko učinkovitost, ki spadajo na področje uporabe člena 38(7): 30 milijonov EUR nominalnega zneska skupnega neizplačanega financiranja na projekt;

| (se) | pomoč za naložbe v projekte energetske učinkovitosti v stavbah v obliki finančnih instrumentov: zneski iz člena 39(5); |
| --- | --- |

(se)

pomoč za naložbe v projekte energetske učinkovitosti v stavbah v obliki finančnih instrumentov: zneski iz člena 39(5);

| (sf) | pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali dajatev iz člena 44a: 50 milijonov EUR letno na shemo;“; |
| --- | --- |

(sf)

pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali dajatev iz člena 44a: 50 milijonov EUR letno na shemo;“;

| (e) | točka (v) se nadomesti z naslednjim:






  „(v) | pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov iz člena 42 in pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika v manjših obratih ter za spodbujanje skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov iz člena 43: 20 milijonov EUR na podjetje in na projekt;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (v) se nadomesti z naslednjim:

„(v)

pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov iz člena 42 in pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika v manjših obratih ter za spodbujanje skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov iz člena 43: 20 milijonov EUR na podjetje in na projekt;“;

| (f) | vstavi se naslednja točka (va):






  „(va) | pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika v manjših obratih in za spodbujanje skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov iz člena 43 ter pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov iz člena 42: 250 milijonov EUR na leto ob upoštevanju skupnega proračuna vseh shem, ki spadajo v zadevni člen;“; |
| --- | --- | --- |

(f)

vstavi se naslednja točka (va):

„(va)

pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika v manjših obratih in za spodbujanje skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov iz člena 43 ter pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov iz člena 42: 250 milijonov EUR na leto ob upoštevanju skupnega proračuna vseh shem, ki spadajo v zadevni člen;“;

| (g) | točki (w) in (x) se nadomestita z naslednjim:






  „(w) | pomoč za sisteme daljinskega ogrevanja ali hlajenja iz člena 46: 50 milijonov EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- | --- |

(g)

točki (w) in (x) se nadomestita z naslednjim:

„(w)

pomoč za sisteme daljinskega ogrevanja ali hlajenja iz člena 46: 50 milijonov EUR na podjetje in na projekt;

| (x) | pomoč za energetsko infrastrukturo iz člena 48: 70 milijonov EUR na podjetje in na projekt;“; |
| --- | --- |

(x)

pomoč za energetsko infrastrukturo iz člena 48: 70 milijonov EUR na podjetje in na projekt;“;

| (3) | v členu 5 se v odstavku 2 vstavi naslednja točka (ga):






  „(ga) | pomoč za MSP v obliki znižanih pristojbin za dostop ali prostega dostopa do svetovalnih storitev za inovacije in podpornih storitev za inovacije, kot so opredeljene v členu 2, točka 94 oziroma 95, ki jih nudijo na primer organizacije za raziskovanje in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi, na podlagi sheme pomoči, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | ugodnost, ki je sestavljena iz znižanih pristojbin ali pridobljenega prostega dostopa, je količinsko opredeljiva in dokazljiva; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

v členu 5 se v odstavku 2 vstavi naslednja točka (ga):

„(ga)

pomoč za MSP v obliki znižanih pristojbin za dostop ali prostega dostopa do svetovalnih storitev za inovacije in podpornih storitev za inovacije, kot so opredeljene v členu 2, točka 94 oziroma 95, ki jih nudijo na primer organizacije za raziskovanje in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi, na podlagi sheme pomoči, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

ugodnost, ki je sestavljena iz znižanih pristojbin ali pridobljenega prostega dostopa, je količinsko opredeljiva in dokazljiva;

| (ii) | popolni ali delni popusti na cene za storitve ter pravila, v skladu s katerimi lahko MSP zaprosijo za popuste, so izbrani ter se jim popusti odobrijo, se javno objavijo (prek spletišč ali na drug primeren način), preden ponudnik storitev začne ponujati popuste; |
| --- | --- |

(ii)

popolni ali delni popusti na cene za storitve ter pravila, v skladu s katerimi lahko MSP zaprosijo za popuste, so izbrani ter se jim popusti odobrijo, se javno objavijo (prek spletišč ali na drug primeren način), preden ponudnik storitev začne ponujati popuste;

| (iii) | ponudnik storitev vodi evidenco o zneskih pomoči, dodeljenih vsakemu MSP v obliki popustov na cene, da zagotovi upoštevanje zgornjih mej iz člena 28(3) in (4). Ponudnik storitev take evidence hrani 10 let od dneva dodelitve zadnje pomoči;“; |
| --- | --- |

(iii)

ponudnik storitev vodi evidenco o zneskih pomoči, dodeljenih vsakemu MSP v obliki popustov na cene, da zagotovi upoštevanje zgornjih mej iz člena 28(3) in (4). Ponudnik storitev take evidence hrani 10 let od dneva dodelitve zadnje pomoči;“;

| (4) | člen 6 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | v primeru regionalne pomoči za naložbe: izvede se projekt, ki ne bi bil izveden na zadevnem območju ali ne bi bil dovolj donosen za upravičenca na ustreznem območju ali kjer koli v EGS, če ne bi bilo pomoči;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 6 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

v primeru regionalne pomoči za naložbe: izvede se projekt, ki ne bi bil izveden na zadevnem območju ali ne bi bil dovolj donosen za upravičenca na ustreznem območju ali kjer koli v EGS, če ne bi bilo pomoči;“;

| (b) | v odstavku 5 se dodata naslednji točki (m) in (n):






  „(m) | pomoč za sanacijo okoljske škode ter rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, kadar stroški sanacije ali rehabilitacije presegajo povečanje vrednosti zemljišča ali premoženja in so izpolnjeni pogoji iz člena 45; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se dodata naslednji točki (m) in (n):

„(m)

pomoč za sanacijo okoljske škode ter rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, kadar stroški sanacije ali rehabilitacije presegajo povečanje vrednosti zemljišča ali premoženja in so izpolnjeni pogoji iz člena 45;

| (n) | pomoč za varstvo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 45.“; |
| --- | --- |

(n)

pomoč za varstvo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 45.“;

| (5) | v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo številčni podatki pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev. Upravičeni stroški se podprejo z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena. Zneske upravičenih stroškov je mogoče izračunati v skladu z možnostmi poenostavljenih stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali Uredbe (EU) 2021/1060, odvisno od tega, katera se uporablja, če se dejavnost vsaj delno financira iz katerega od skladov Unije, ki dovoljuje uporabo teh možnosti poenostavljenih stroškov, in je kategorija stroškov upravičena v skladu z relevantno določbo o izjemi.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo številčni podatki pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev. Upravičeni stroški se podprejo z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena. Zneske upravičenih stroškov je mogoče izračunati v skladu z možnostmi poenostavljenih stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali Uredbe (EU) 2021/1060, odvisno od tega, katera se uporablja, če se dejavnost vsaj delno financira iz katerega od skladov Unije, ki dovoljuje uporabo teh možnosti poenostavljenih stroškov, in je kategorija stroškov upravičena v skladu z relevantno določbo o izjemi.“;

| (6) | v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar se finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, kombinirajo z državno pomočjo, je treba upoštevati le slednjo pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije. Z odstopanjem lahko skupna javna finančna sredstva za projekte, ki jih podpira Evropski obrambni sklad, dosežejo skupne upravičene stroške projekta, če se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči v skladu s to uredbo.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar se finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, kombinirajo z državno pomočjo, je treba upoštevati le slednjo pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije. Z odstopanjem lahko skupna javna finančna sredstva za projekte, ki jih podpira Evropski obrambni sklad, dosežejo skupne upravičene stroške projekta, če se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči v skladu s to uredbo.“;

| (7) | v členu 9 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Zadevna država članica zagotovi, da se na celovitem spletišču državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavi:






  (a) | povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezavo, ki omogoča dostop do njega; |
| --- | --- | --- |

(7)

v členu 9 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Zadevna država članica zagotovi, da se na celovitem spletišču državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavi:

(a)

povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezavo, ki omogoča dostop do njega;

| (b) | celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila; |
| --- | --- |

(b)

celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila;

| (c) | informacije iz Priloge III o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 100 000 EUR, ali, kar zadeva upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji, razen tistih, za katere se uporablja oddelek 2a, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči za tako proizvodnjo, ki presega 60 000 EUR, in, kar zadeva upravičence, dejavne v sektorju ribištva in akvakulture, razen tistih, za katere se uporablja oddelek 2a, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 30 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

informacije iz Priloge III o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 100 000 EUR, ali, kar zadeva upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji, razen tistih, za katere se uporablja oddelek 2a, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči za tako proizvodnjo, ki presega 60 000 EUR, in, kar zadeva upravičence, dejavne v sektorju ribištva in akvakulture, razen tistih, za katere se uporablja oddelek 2a, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 30 000 EUR.

Glede pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20, se informacije iz tega odstavka objavijo na spletišču države članice, v kateri se nahaja organ upravljanja, kakor je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*25) ali členu 45 Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta (*26), odvisno od tega, katera se uporablja. Druga možnost je, da se sodelujoče države članice odločijo, da vsaka zagotovi informacije v zvezi z ukrepi pomoči na svojem ozemlju na zadevnih spletiščih.

Obveznosti glede objave iz prvega pododstavka se ne uporabljajo za pomoč, dodeljeno za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20a ter za projekte operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije (EIP) na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti ter projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 19b.

(*25)  Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (UL L 347, 20.12.2013, str. 259)."

*25

(*26)  Uredba (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (UL L 231, 30.6.2021, str. 94).“;"

*26

| (8) | člen 13 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 13
  Področje uporabe regionalne pomoči
  Ta oddelek se ne uporablja za:






  (a) | pomoč v sektorju jeklarstva, lignita in premogovništva; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Področje uporabe regionalne pomoči

Ta oddelek se ne uporablja za:

(a)

pomoč v sektorju jeklarstva, lignita in premogovništva;

| (b) | pomoč v prevoznem sektorju in povezani infrastrukturi ter pomoč za proizvodnjo, shranjevanje, prenos in distribucijo energije ter energetsko infrastrukturo, z izjemo regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah in shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje; |
| --- | --- |

(b)

pomoč v prevoznem sektorju in povezani infrastrukturi ter pomoč za proizvodnjo, shranjevanje, prenos in distribucijo energije ter energetsko infrastrukturo, z izjemo regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah in shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje;

| (c) | regionalno pomoč v obliki shem, ki so namenjene omejenemu številu posebnih sektorjev gospodarske dejavnosti; sheme, namenjene turističnim dejavnostim ali predelavi in trženju kmetijskih proizvodov, se ne štejejo za sheme, namenjene posebnim sektorjem gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

regionalno pomoč v obliki shem, ki so namenjene omejenemu številu posebnih sektorjev gospodarske dejavnosti; sheme, namenjene turističnim dejavnostim ali predelavi in trženju kmetijskih proizvodov, se ne štejejo za sheme, namenjene posebnim sektorjem gospodarskih dejavnosti;

| (d) | regionalno pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno podjetjem, katerih glavne dejavnosti spadajo v področje K (Finančne in zavarovalniške dejavnosti) NACE Rev. 2, ali podjetjem, ki izvajajo dejavnosti znotraj skupine, katerih glavne dejavnosti spadajo v razreda 70.10 (Dejavnost uprav podjetij) ali 70.22 (Drugo podjetniško in poslovno svetovanje) NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

(d)

regionalno pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno podjetjem, katerih glavne dejavnosti spadajo v področje K (Finančne in zavarovalniške dejavnosti) NACE Rev. 2, ali podjetjem, ki izvajajo dejavnosti znotraj skupine, katerih glavne dejavnosti spadajo v razreda 70.10 (Dejavnost uprav podjetij) ali 70.22 (Drugo podjetniško in poslovno svetovanje) NACE Rev. 2;

| (e) | pomoč za kritje stroškov naložb v stavbe, zemljišča in opremo, če in dokler so del projekta, podprtega v skladu s členom 25.“; |
| --- | --- |

(e)

pomoč za kritje stroškov naložb v stavbe, zemljišča in opremo, če in dokler so del projekta, podprtega v skladu s členom 25.“;

| (9) | člen 14 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se tretji stavek nadomesti z naslednjim:
  „Pomoč za velika podjetja se dodeli samo za začetno naložbo, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost na zadevnem območju.“; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 14 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se tretji stavek nadomesti z naslednjim:

„Pomoč za velika podjetja se dodeli samo za začetno naložbo, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost na zadevnem območju.“;

| (b) | odstavki 4, 5 in 6 se nadomestijo z naslednjim:

  „4.   Upravičeni stroški so eno ali več od naslednjega:






  (a) | stroški naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva ali |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 4, 5 in 6 se nadomestijo z naslednjim:

„4.   Upravičeni stroški so eno ali več od naslednjega:

(a)

stroški naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva ali

| (b) | ocenjeni stroški plač zaposlene osebe za delovno mesto, ustvarjeno zaradi začetne naložbe, izračunani za obdobje dveh let, ali |
| --- | --- |

(b)

ocenjeni stroški plač zaposlene osebe za delovno mesto, ustvarjeno zaradi začetne naložbe, izračunani za obdobje dveh let, ali

| (c) | kombinacija dela stroškov iz točk (a) in (b), ki ne presega zneska iz točke (a) ali (b), pri čemer se upošteva višja vrednost. |
| --- | --- |

(c)

kombinacija dela stroškov iz točk (a) in (b), ki ne presega zneska iz točke (a) ali (b), pri čemer se upošteva višja vrednost.

5.   Naložba ostane na zadevnem območju najmanj pet let ali za MSP najmanj tri leta po dokončani naložbi. To ne preprečuje nadomestitve obratov ali opreme, ki so zastareli ali se pokvarili v tem obdobju, če gospodarska dejavnost ostane na zadevnem območju za najkrajše obdobje.

6.   Pridobljena sredstva so nova, razen za MSP in za nakup poslovne enote.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 6a:

  „6a.   Stroški, povezani z zakupom opredmetenih sredstev, se lahko upoštevajo pod naslednjima pogojema:






  (a) | pri zemljiščih in stavbah se mora za velika podjetja zakup nadaljevati vsaj pet let po pričakovanem datumu dokončanja naložbe, za MSP pa tri leta; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 6a:

„6a.   Stroški, povezani z zakupom opredmetenih sredstev, se lahko upoštevajo pod naslednjima pogojema:

(a)

pri zemljiščih in stavbah se mora za velika podjetja zakup nadaljevati vsaj pet let po pričakovanem datumu dokončanja naložbe, za MSP pa tri leta;

| (b) | pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega najema in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja najema odkupi sredstvo.
  V primeru začetne naložbe iz člena 2, točka 49(b) ali 51(b), se načeloma upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Če pa član družine prvotnega lastnika ali eden od zaposlenih prevzame malo podjetje, ne velja pogoj, da se morajo sredstva kupiti od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Transakcija poteka v skladu s tržnimi pogoji. Če prevzem sredstev poslovne enote spremlja dodatna naložba, ki je upravičena do regionalne pomoči, bi bilo treba upravičene stroške te dodatne naložbe prišteti stroškom prevzema sredstev poslovne enote. Če je pomoč za pridobitev sredstev že bila odobrena pred njihovim nakupom, je treba nabavno vrednost teh sredstev odšteti od upravičenih stroškov, povezanih s prevzemom poslovne enote.“; |
| --- | --- |

(b)

pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega najema in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja najema odkupi sredstvo.

V primeru začetne naložbe iz člena 2, točka 49(b) ali 51(b), se načeloma upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Če pa član družine prvotnega lastnika ali eden od zaposlenih prevzame malo podjetje, ne velja pogoj, da se morajo sredstva kupiti od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Transakcija poteka v skladu s tržnimi pogoji. Če prevzem sredstev poslovne enote spremlja dodatna naložba, ki je upravičena do regionalne pomoči, bi bilo treba upravičene stroške te dodatne naložbe prišteti stroškom prevzema sredstev poslovne enote. Če je pomoč za pridobitev sredstev že bila odobrena pred njihovim nakupom, je treba nabavno vrednost teh sredstev odšteti od upravičenih stroškov, povezanih s prevzemom poslovne enote.“;

| (d) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Pri pomoči, dodeljeni velikim podjetjem za bistveno spremembo v proizvodnem procesu, upravičeni stroški presegajo znesek amortizacije sredstev, povezanih z dejavnostjo, ki naj bi se modernizirala, v zadnjih treh poslovnih letih. Pri pomoči, dodeljeni za diverzifikacijo obstoječe poslovne enote, upravičeni stroški za vsaj 200 % presegajo knjigovodsko vrednost ponovno uporabljenih sredstev, kot je bila evidentirana v poslovnem letu pred začetkom del.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Pri pomoči, dodeljeni velikim podjetjem za bistveno spremembo v proizvodnem procesu, upravičeni stroški presegajo znesek amortizacije sredstev, povezanih z dejavnostjo, ki naj bi se modernizirala, v zadnjih treh poslovnih letih. Pri pomoči, dodeljeni za diverzifikacijo obstoječe poslovne enote, upravičeni stroški za vsaj 200 % presegajo knjigovodsko vrednost ponovno uporabljenih sredstev, kot je bila evidentirana v poslovnem letu pred začetkom del.“;

| (e) | odstavek 8 se spremeni:






  (i) | v prvem pododstavku se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | vključiti jih je treba v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in morajo ostati povezana s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, najmanj pet let, v primeru MSP pa najmanj tri leta.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

odstavek 8 se spremeni:

(i)

v prvem pododstavku se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

vključiti jih je treba v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in morajo ostati povezana s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, najmanj pet let, v primeru MSP pa najmanj tri leta.“;

| (ii) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Za velika podjetja so stroški neopredmetenih sredstev upravičeni le do 50 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov za začetno naložbo. Za MSP je upravičenih 100 % stroškov neopredmetenih sredstev.“; |
| --- | --- |

(ii)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Za velika podjetja so stroški neopredmetenih sredstev upravičeni le do 50 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov za začetno naložbo. Za MSP je upravičenih 100 % stroškov neopredmetenih sredstev.“;

| (f) | v odstavku 9 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | zaradi naložbenega projekta pride do neto povečanja števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem v preteklih 12 mesecih, potem ko se od števila ustvarjenih delovnih mest odšteje izguba delovnih mest v tem obdobju, izražena v delovnih enotah na leto; |
| --- | --- | --- |

(f)

v odstavku 9 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

zaradi naložbenega projekta pride do neto povečanja števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem v preteklih 12 mesecih, potem ko se od števila ustvarjenih delovnih mest odšteje izguba delovnih mest v tem obdobju, izražena v delovnih enotah na leto;

| (b) | vsa delovna mesta se zapolnijo v treh letih po dokončanju naložbe;“; |
| --- | --- |

(b)

vsa delovna mesta se zapolnijo v treh letih po dokončanju naložbe;“;

| (g) | odstavka 10 in 11 se črtata; |
| --- | --- |

(g)

odstavka 10 in 11 se črtata;

| (h) | v odstavku 12 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „12.   Intenzivnost pomoči ne presega največje intenzivnosti pomoči, določene v karti regionalne pomoči in ki je v veljavi v času, ko se pomoč dodeli na zadevnem območju.“; |
| --- | --- |

(h)

v odstavku 12 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„12.   Intenzivnost pomoči ne presega največje intenzivnosti pomoči, določene v karti regionalne pomoči in ki je v veljavi v času, ko se pomoč dodeli na zadevnem območju.“;

| (i) | odstavka 14 in 15 se nadomestita z naslednjim:

  „14.   Upravičenec do pomoči zagotovi finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov, in sicer z lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem v obliki, ki ni povezana z javno pomočjo. Zahteva po lastnem prispevku v višini 25 % se ne uporablja za pomoč za naložbe, dodeljeno za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, če je potreben nižji prispevek, da se v celoti upošteva največja intenzivnost pomoči.


  15.   Za začetno naložbo, povezano s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki jih zajema Uredba (EU) št. 1299/2013 ali Uredba (EU) 2021/1059, se intenzivnost pomoči za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporablja za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejemajo pomoč, je največja intenzivnost pomoči tista, ki se uporablja na tistem območju, ki prejema pomoč, na katerem nastane največ upravičenih stroškov. Na območjih, ki prejemajo pomoč in so upravičeni do pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, ta določba velja za velika podjetja samo, če začetna naložba ustvari novo gospodarsko dejavnost.“; |
| --- | --- |

(i)

odstavka 14 in 15 se nadomestita z naslednjim:

„14.   Upravičenec do pomoči zagotovi finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov, in sicer z lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem v obliki, ki ni povezana z javno pomočjo. Zahteva po lastnem prispevku v višini 25 % se ne uporablja za pomoč za naložbe, dodeljeno za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, če je potreben nižji prispevek, da se v celoti upošteva največja intenzivnost pomoči.

15.   Za začetno naložbo, povezano s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki jih zajema Uredba (EU) št. 1299/2013 ali Uredba (EU) 2021/1059, se intenzivnost pomoči za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporablja za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejemajo pomoč, je največja intenzivnost pomoči tista, ki se uporablja na tistem območju, ki prejema pomoč, na katerem nastane največ upravičenih stroškov. Na območjih, ki prejemajo pomoč in so upravičeni do pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, ta določba velja za velika podjetja samo, če začetna naložba ustvari novo gospodarsko dejavnost.“;

| (10) | v členu 15(3) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „3.   Sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje na redko in zelo redko poseljenih območjih preprečujejo ali zmanjšujejo odseljevanje pod naslednjima pogojema:“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 15(3) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„3.   Sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje na redko in zelo redko poseljenih območjih preprečujejo ali zmanjšujejo odseljevanje pod naslednjima pogojema:“;

| (11) | člen 17 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Upravičeni stroški so eno ali več od naslednjega:






  (a) | stroški naložb v opredmetena in neopredmetena sredstva, če ne spadajo na področje uporabe člena 25; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

člen 17 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Upravičeni stroški so eno ali več od naslednjega:

(a)

stroški naložb v opredmetena in neopredmetena sredstva, če ne spadajo na področje uporabe člena 25;

| (b) | ocenjeni stroški plač zaposlene osebe za delovno mesto, ustvarjeno neposredno z naložbenim projektom, izračunani za dve leti; |
| --- | --- |

(b)

ocenjeni stroški plač zaposlene osebe za delovno mesto, ustvarjeno neposredno z naložbenim projektom, izračunani za dve leti;

| (c) | kombinacija dela stroškov iz točk (a) in (b), ki ne presega zneska iz točke (a) ali (b), pri čemer se upošteva višja vrednost. |
| --- | --- |

(c)

kombinacija dela stroškov iz točk (a) in (b), ki ne presega zneska iz točke (a) ali (b), pri čemer se upošteva višja vrednost.

3.   Da se naložba iz tega člena šteje za upravičene stroške, vključuje naslednje:

| (a) | naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana z vzpostavitvijo nove poslovne enote, širitev zmogljivosti obstoječe poslovne enote, diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote na izdelke, ki jih ta prej ni proizvajala, ali bistveno spremembo v celotnem proizvodnem procesu za izdelke, na katere se nanaša naložba, v poslovni enoti ali |
| --- | --- |

(a)

naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana z vzpostavitvijo nove poslovne enote, širitev zmogljivosti obstoječe poslovne enote, diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote na izdelke, ki jih ta prej ni proizvajala, ali bistveno spremembo v celotnem proizvodnem procesu za izdelke, na katere se nanaša naložba, v poslovni enoti ali

| (b) | pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena. Sama pridobitev delnic podjetja ne pomeni naložbe. Transakcija poteka v skladu s tržnimi pogoji. Načeloma se upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Če pa član družine prvotnega lastnika ali eden od zaposlenih prevzame malo podjetje, ne velja pogoj, da se morajo sredstva kupiti od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem.
  Nadomestna naložba torej ne pomeni naložbe v smislu tega odstavka.“; |
| --- | --- |

(b)

pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena. Sama pridobitev delnic podjetja ne pomeni naložbe. Transakcija poteka v skladu s tržnimi pogoji. Načeloma se upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Če pa član družine prvotnega lastnika ali eden od zaposlenih prevzame malo podjetje, ne velja pogoj, da se morajo sredstva kupiti od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem.

Nadomestna naložba torej ne pomeni naložbe v smislu tega odstavka.“;

| (b) | odstavek 4 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | so taka, da se lahko amortizirajo;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 4 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

so taka, da se lahko amortizirajo;“;

| (ii) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | vključijo se v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in ostanejo povezana s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, najmanj tri leta.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

vključijo se v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in ostanejo povezana s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, najmanj tri leta.“;

| (c) | odstavek 6 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | 10 % upravičenih stroškov v primeru srednjih podjetij;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 6 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

10 % upravičenih stroškov v primeru srednjih podjetij;“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka (c):






  „(c) | kadar se intenzivnost pomoči izračuna na podlagi odstavka 2, točka (c), največja intenzivnost pomoči ne presega najugodnejšega zneska, ki sledi iz uporabe navedene intenzivnosti na podlagi stroškov naložbe ali stroškov plač.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka (c):

„(c)

kadar se intenzivnost pomoči izračuna na podlagi odstavka 2, točka (c), največja intenzivnost pomoči ne presega najugodnejšega zneska, ki sledi iz uporabe navedene intenzivnosti na podlagi stroškov naložbe ali stroškov plač.“;

| (12) | člen 21 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 21
  Pomoč za financiranje tveganja

  1.   Sheme pomoči za MSP za financiranje tveganja so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Države članice neposredno ali prek pooblaščenega subjekta izvajajo ukrep za financiranje tveganja prek enega ali več finančnih posrednikov. Države članice ali pooblaščeni subjekti zagotovijo javni prispevek finančnim posrednikom v skladu z odstavki 9 do 13, finančni posredniki pa vlagajo v financiranje tveganja v upravičenih podjetjih. Niti države članice niti pooblaščeni subjekti ne vlagajo neposredno v upravičena podjetja brez sodelovanja finančnega posrednika.


  3.   Upravičena podjetja so tista, ki so v trenutku začetne naložbe za financiranje tveganja MSP, ki ne kotirajo na borzi, in ki izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:






  (a) | niso bila dejavna na nobenem trgu; |
| --- | --- | --- |

(12)

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Pomoč za financiranje tveganja

1.   Sheme pomoči za MSP za financiranje tveganja so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Države članice neposredno ali prek pooblaščenega subjekta izvajajo ukrep za financiranje tveganja prek enega ali več finančnih posrednikov. Države članice ali pooblaščeni subjekti zagotovijo javni prispevek finančnim posrednikom v skladu z odstavki 9 do 13, finančni posredniki pa vlagajo v financiranje tveganja v upravičenih podjetjih. Niti države članice niti pooblaščeni subjekti ne vlagajo neposredno v upravičena podjetja brez sodelovanja finančnega posrednika.

3.   Upravičena podjetja so tista, ki so v trenutku začetne naložbe za financiranje tveganja MSP, ki ne kotirajo na borzi, in ki izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:

(a)

niso bila dejavna na nobenem trgu;

| (b) | na katerem koli trgu poslujejo manj kot deset let po registraciji, v primeru inovativnih podjetij pa sedem let po prvi komercialni prodaji. Za upravičena podjetja, ki so prevzela dejavnosti drugega podjetja ali so bila ustanovljena z združitvijo, obdobje upravičenosti zajema tudi poslovanje tega podjetja ali združenih družb. Za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se obdobje upravičenosti začne takrat, ko podjetje bodisi začne svojo gospodarsko dejavnost ali postane davčno zavezano zaradi svoje gospodarske dejavnosti, kar je prej; |
| --- | --- |

(b)

na katerem koli trgu poslujejo manj kot deset let po registraciji, v primeru inovativnih podjetij pa sedem let po prvi komercialni prodaji. Za upravičena podjetja, ki so prevzela dejavnosti drugega podjetja ali so bila ustanovljena z združitvijo, obdobje upravičenosti zajema tudi poslovanje tega podjetja ali združenih družb. Za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se obdobje upravičenosti začne takrat, ko podjetje bodisi začne svojo gospodarsko dejavnost ali postane davčno zavezano zaradi svoje gospodarske dejavnosti, kar je prej;

| (c) | potrebujejo začetno naložbo za financiranje tveganja, ki je višja od 50 % njihovega povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih in temelji na poslovnem načrtu, ki je bil pripravljen z namenom nove gospodarske dejavnosti. Naložbe, namenjene znatnemu izboljšanju okoljske uspešnosti dejavnosti v skladu s členom 36(2), in druge okoljskotrajnostne naložbe, kot so opredeljene v členu 2(1) Uredbe (EU) 2020/852, se štejejo za nove gospodarske dejavnosti, če njihove začetne potrebe po financiranju presegajo [30 %] povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih. |
| --- | --- |

(c)

potrebujejo začetno naložbo za financiranje tveganja, ki je višja od 50 % njihovega povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih in temelji na poslovnem načrtu, ki je bil pripravljen z namenom nove gospodarske dejavnosti. Naložbe, namenjene znatnemu izboljšanju okoljske uspešnosti dejavnosti v skladu s členom 36(2), in druge okoljskotrajnostne naložbe, kot so opredeljene v členu 2(1) Uredbe (EU) 2020/852, se štejejo za nove gospodarske dejavnosti, če njihove začetne potrebe po financiranju presegajo [30 %] povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih.

4.   Naložba za financiranje tveganja lahko zajema tudi nadaljnje naložbe v upravičena podjetja, tudi po obdobju upravičenosti iz odstavka 3, točka (b), če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | skupni znesek financiranja tveganja iz odstavka 8 ni presežen; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek financiranja tveganja iz odstavka 8 ni presežen;

| (b) | možnost nadaljnjih naložb je bila določena v prvotnem poslovnem načrtu; |
| --- | --- |

(b)

možnost nadaljnjih naložb je bila določena v prvotnem poslovnem načrtu;

| (c) | podjetje, ki prejema nadaljnje naložbe, ni bilo povezano v smislu člena 3(3) Priloge I z drugim podjetjem, razen s finančnim posrednikom ali neodvisnim zasebnim vlagateljem, ki v okviru ukrepa zagotavlja financiranje tveganja, razen če je nov subjekt MSP. |
| --- | --- |

(c)

podjetje, ki prejema nadaljnje naložbe, ni bilo povezano v smislu člena 3(3) Priloge I z drugim podjetjem, razen s finančnim posrednikom ali neodvisnim zasebnim vlagateljem, ki v okviru ukrepa zagotavlja financiranje tveganja, razen če je nov subjekt MSP.

5.   Naložba za financiranje tveganja v upravičena podjetja je lahko v obliki lastniškega kapitala, naložb v navidezni lastniški kapital, posojil, jamstev ali kombinacije le-teh.

6.   Kadar se zagotovijo jamstva, to ne presega 80 % posojila, kateremu je namenjeno.

7.   Za naložbe za financiranje tveganja v obliki naložb v kapital in navidezni lastniški kapital upravičenih podjetij lahko ukrep za financiranje tveganja krije nadomestni kapital le, če je ta združen z novim kapitalom, ki predstavlja vsaj 50 % vsakega kroga naložb v upravičena podjetja.

8.   Skupni neizplačani znesek naložbe za financiranje tveganja iz odstavka 5 ne presega 15 milijonov EUR na upravičeno podjetje v okviru katerega koli ukrepa za financiranje tveganja. Za izračun tega najvišjega zneska naložbe za financiranje tveganja se upošteva naslednje:

| (a) | v primeru posojil in naložb v navidezni lastniški kapital, strukturiranih kot dolg, nominalni znesek instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

v primeru posojil in naložb v navidezni lastniški kapital, strukturiranih kot dolg, nominalni znesek instrumenta;

| (b) | v primeru jamstev nominalni znesek osnovnega posojila. |
| --- | --- |

(b)

v primeru jamstev nominalni znesek osnovnega posojila.

9.   Javni prispevek, ki se zagotovi finančnim posrednikom, je lahko v eni od naslednjih oblik:

| (a) | lastniški ali navidezni lastniški kapital ali finančna sredstva za neposredno ali posredno zagotovitev naložbe za financiranje tveganja za upravičena podjetja; |
| --- | --- |

(a)

lastniški ali navidezni lastniški kapital ali finančna sredstva za neposredno ali posredno zagotovitev naložbe za financiranje tveganja za upravičena podjetja;

| (b) | posojila za neposredno ali posredno zagotovitev naložbe za financiranje tveganja za upravičena podjetja; |
| --- | --- |

(b)

posojila za neposredno ali posredno zagotovitev naložbe za financiranje tveganja za upravičena podjetja;

| (c) | neposredna ali posredna jamstva za upravičena podjetja za pokritje izgub zaradi naložbe za financiranje tveganja. |
| --- | --- |

(c)

neposredna ali posredna jamstva za upravičena podjetja za pokritje izgub zaradi naložbe za financiranje tveganja.

10.   Dogovori o porazdelitvi tveganj in donosov med državo članico ali njenim pooblaščenim subjektom in finančnim posrednikom so ustrezni in izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | pri pomoči za financiranje tveganja v oblikah, ki niso jamstva, ima asimetrična udeležba pri dobičku prednost pred zaščito pred izgubo; v primeru asimetrične delitve izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji se prva izguba, ki jo prevzame javni vlagatelj, omeji na 25 % naložbe za financiranje tveganja; |
| --- | --- |

(a)

pri pomoči za financiranje tveganja v oblikah, ki niso jamstva, ima asimetrična udeležba pri dobičku prednost pred zaščito pred izgubo; v primeru asimetrične delitve izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji se prva izguba, ki jo prevzame javni vlagatelj, omeji na 25 % naložbe za financiranje tveganja;

| (b) | za pomoč za financiranje tveganja v obliki jamstev se stopnja jamstva omeji na 80 %, skupne izgube, ki jih prevzame država članica, pa se omejijo na največ 25 % osnovnega zajamčenega portfelja. Samo jamstva za kritje pričakovanih izgub osnovnega zajamčenega portfelja se lahko zagotovijo brezplačno. Če jamstvo obsega tudi kritje nepričakovanih izgub, finančni posrednik plača jamstveno premijo v skladu s tržnimi pravili, in sicer za tisti del jamstva, ki krije nepričakovane izgube. |
| --- | --- |

(b)

za pomoč za financiranje tveganja v obliki jamstev se stopnja jamstva omeji na 80 %, skupne izgube, ki jih prevzame država članica, pa se omejijo na največ 25 % osnovnega zajamčenega portfelja. Samo jamstva za kritje pričakovanih izgub osnovnega zajamčenega portfelja se lahko zagotovijo brezplačno. Če jamstvo obsega tudi kritje nepričakovanih izgub, finančni posrednik plača jamstveno premijo v skladu s tržnimi pravili, in sicer za tisti del jamstva, ki krije nepričakovane izgube.

11.   Kadar ima javni vložek, ki se zagotovi finančnemu posredniku, obliko lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala iz odstavka 9, točka (a), se lahko za namene upravljanja z likvidnostjo uporablja največ 30 % združenega kapitalskega vložka finančnega posrednika in neporabljenega kapitala na vpoklic.

12.   Za ukrepe za financiranje tveganja, s katerimi se zagotavljajo naložbe za financiranje tveganja v obliki lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala ali posojil upravičenim podjetjem, javni vložek, ki se zagotovi finančnemu posredniku, spodbudi dodatno financiranje od neodvisnih zasebnih vlagateljev na ravni finančnih posrednikov ali upravičenih podjetij, da se doseže stopnja skupne zasebne udeležbe z naslednjimi minimalnimi pragovi:

| (a) | 10 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (a); |
| --- | --- |

(a)

10 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (a);

| (b) | 40 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (b); |
| --- | --- |

(b)

40 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (b);

| (c) | 60 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (c), in za nadaljnje naložbe za financiranje tveganja v upravičena podjetja po obdobju upravičenosti iz odstavka 3, točka (b). |
| --- | --- |

(c)

60 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (c), in za nadaljnje naložbe za financiranje tveganja v upravičena podjetja po obdobju upravičenosti iz odstavka 3, točka (b).

Financiranje, ki ga zagotovijo neodvisni zasebni vlagatelji, ki prejemajo pomoč za financiranje tveganja v obliki davčnih spodbud iz člena 21a, se ne upošteva pri doseganju stopenj skupne zasebne udeležbe iz prvega pododstavka.

Stopnje zasebne udeležbe iz prvega pododstavka, točki (b) in (c), se znižajo na 20 % pri točki (b) in 30 % pri točki (c) za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v odobreni karti regionalne pomoči, veljavni v času zagotavljanja naložbe za financiranje tveganja v skladu s členom 107(3), točka (a), Pogodbe.

13.   Kadar se ukrep za financiranje tveganja izvede prek finančnega posrednika in je namenjen upravičenim podjetjem na različnih razvojnih stopnjah, kot je navedeno v odstavkih 3 in 4, finančni posrednik doseže stopnjo zasebne udeležbe, ki predstavlja vsaj tehtano povprečje, ki temelji na količini posameznih naložb v osnovni portfelj, in ki izhaja iz uporabe najnižjih stopenj udeležbe v takšnih naložbah, kakor je navedeno v odstavku 12, razen če se zahtevana udeležba neodvisnih zasebnih vlagateljev doseže na ravni upravičenih podjetij.

14.   Finančni posredniki in upravljavci skladov se izberejo na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka v skladu z veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo. Postopek temelji na objektivnih merilih, povezanih z izkušnjami, strokovnim znanjem ter poslovno in finančno sposobnostjo, in izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | zagotovi se, da so upravičeni finančni posredniki in upravljavci skladov ustanovljeni v skladu z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi se, da so upravičeni finančni posredniki in upravljavci skladov ustanovljeni v skladu z veljavno zakonodajo;

| (b) | ne razlikuje se med finančnimi posredniki in upravljavci skladov na podlagi kraja njihovega sedeža ali ustanovitve v kateri koli državi članici; |
| --- | --- |

(b)

ne razlikuje se med finančnimi posredniki in upravljavci skladov na podlagi kraja njihovega sedeža ali ustanovitve v kateri koli državi članici;

| (c) | lahko se zahteva, da upravičeni finančni posredniki in upravljavci skladov izpolnjujejo vnaprej določena merila, objektivno upravičena zaradi narave naložbe; |
| --- | --- |

(c)

lahko se zahteva, da upravičeni finančni posredniki in upravljavci skladov izpolnjujejo vnaprej določena merila, objektivno upravičena zaradi narave naložbe;

| (d) | cilj postopka je vzpostavitev ustreznih dogovorov o porazdelitvi tveganj in donosov, kot je opisano v odstavku 10. |
| --- | --- |

(d)

cilj postopka je vzpostavitev ustreznih dogovorov o porazdelitvi tveganj in donosov, kot je opisano v odstavku 10.

15.   Ukrepi za financiranje tveganja zagotavljajo, da finančni posredniki, ki prejmejo javni prispevek, pri zagotavljanju naložb za financiranje tveganja upravičenim podjetjem sprejemajo dobičkonosno naravnane odločitve. Ta obveznost je izpolnjena, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | država članica ali subjekt, ki mu je poverjeno izvajanje ukrepa, zagotovi postopek skrbnega pregleda, da se zagotovi tržno utemeljena naložbena strategija za izvajanje ukrepa za financiranje tveganja, vključno z ustrezno politiko razpršitve tveganja, da se doseže ekonomska sposobnost preživetja in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve zadevnega portfelja naložb; |
| --- | --- |

(a)

država članica ali subjekt, ki mu je poverjeno izvajanje ukrepa, zagotovi postopek skrbnega pregleda, da se zagotovi tržno utemeljena naložbena strategija za izvajanje ukrepa za financiranje tveganja, vključno z ustrezno politiko razpršitve tveganja, da se doseže ekonomska sposobnost preživetja in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve zadevnega portfelja naložb;

| (b) | naložba za financiranje tveganja, zagotovljena upravičenim podjetjem, temelji na izvedljivem poslovnem načrtu, ki vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti ter predhodno določa finančno izvedljivost; |
| --- | --- |

(b)

naložba za financiranje tveganja, zagotovljena upravičenim podjetjem, temelji na izvedljivem poslovnem načrtu, ki vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti ter predhodno določa finančno izvedljivost;

| (c) | za vsako naložbo v kapital in navidezni lastniški kapital obstaja jasna in realistična strategija izstopa. |
| --- | --- |

(c)

za vsako naložbo v kapital in navidezni lastniški kapital obstaja jasna in realistična strategija izstopa.

16.   Finančni posredniki se upravljajo na komercialni podlagi. Ta zahteva je izpolnjena, kadar finančni posrednik ali upravljavec sklada, odvisno od vrste ukrepa za financiranje tveganja, izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | zavezani so z zakonom ali pogodbo, da ravnajo v skladu z dobrimi praksami, delujejo kot skrbni poklicni upravljavci v dobri veri in se izogibajo nasprotjem interesov; uporablja se regulativni nadzor; |
| --- | --- |

(a)

zavezani so z zakonom ali pogodbo, da ravnajo v skladu z dobrimi praksami, delujejo kot skrbni poklicni upravljavci v dobri veri in se izogibajo nasprotjem interesov; uporablja se regulativni nadzor;

| (b) | plačilo je v skladu s tržnimi praksami. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, kadar so izbrani na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka v skladu z odstavkom 14; |
| --- | --- |

(b)

plačilo je v skladu s tržnimi praksami. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, kadar so izbrani na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka v skladu z odstavkom 14;

| (c) | prejemajo plačilo, vezano na uspešnost, ali pa prevzamejo del naložbenih tveganj v obliki skupne naložbe lastnih sredstev, da se zagotovi stalna usklajenost njihovih interesov z interesi države članice ali njenega pooblaščenega subjekta; |
| --- | --- |

(c)

prejemajo plačilo, vezano na uspešnost, ali pa prevzamejo del naložbenih tveganj v obliki skupne naložbe lastnih sredstev, da se zagotovi stalna usklajenost njihovih interesov z interesi države članice ali njenega pooblaščenega subjekta;

| (d) | oblikujejo naložbeno strategijo, merila in predlagani časovni razpored naložb; |
| --- | --- |

(d)

oblikujejo naložbeno strategijo, merila in predlagani časovni razpored naložb;

| (e) | vlagatelji so lahko zastopani v upravnih organih naložbenega sklada, kot je nadzorni odbor ali svetovalni odbor. |
| --- | --- |

(e)

vlagatelji so lahko zastopani v upravnih organih naložbenega sklada, kot je nadzorni odbor ali svetovalni odbor.

17.   Pri ukrepu za financiranje tveganja, pri katerem se naložba za financiranje tveganja upravičenim podjetjem zagotovi v obliki jamstev, posojil ali naložb v navidezni lastniški kapital, strukturiranih kot dolg, finančni posrednik opravi naložbe za financiranje tveganja v upravičena podjetja, ki ne bi bile izvedene ali pa bi bile izvedene na omejen ali drugačen način, če ne bi bilo pomoči. Finančni posrednik je sposoben dokazati, da upravlja mehanizem, ki zagotavlja prenos vseh prednosti v največji meri na končne upravičence v obliki večje količine financiranja, portfeljev s povečanim tveganjem, nižjih zahtev glede zavarovanja s premoženjem, nižjih jamstvenih premij ali nižjih obrestnih mer.

18.   Ukrep za financiranje tveganja, ki zagotavlja naložbe za financiranje tveganja za MSP, ki ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 3, je združljiv z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter je izvzet iz zahteve po priglasitvi iz člena 108(3) Pogodbe pod pogojem, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pomoč na ravni MSP izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (*27), Uredbe Komisije (EU) št. 1408/2013 (*28) ali Uredbe Komisije (EU) št. 717/2014 (*29), odvisno od tega, katera se uporablja; |
| --- | --- |

(a)

pomoč na ravni MSP izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (*27), Uredbe Komisije (EU) št. 1408/2013 (*28) ali Uredbe Komisije (EU) št. 717/2014 (*29), odvisno od tega, katera se uporablja;

| (b) | izpolnjeni so vsi pogoji iz tega člena, razen tistih iz odstavkov 3, 4, 8, 12 in 13; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjeni so vsi pogoji iz tega člena, razen tistih iz odstavkov 3, 4, 8, 12 in 13;

| (c) | ukrepi za financiranje tveganja, ki zagotavljajo naložbe za financiranje tveganja upravičenim podjetjem v obliki lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala ali posojil, spodbujajo dodatno financiranje od neodvisnih zasebnih vlagateljev na ravni finančnih posrednikov ali MSP, da se doseže stopnja skupne zasebne udeležbe vsaj 60 % financiranja tveganja za MSP. |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za financiranje tveganja, ki zagotavljajo naložbe za financiranje tveganja upravičenim podjetjem v obliki lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala ali posojil, spodbujajo dodatno financiranje od neodvisnih zasebnih vlagateljev na ravni finančnih posrednikov ali MSP, da se doseže stopnja skupne zasebne udeležbe vsaj 60 % financiranja tveganja za MSP.

(*27)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1)."

*27

de minimis

(*28)  Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9)."

*28

de minimis

(*29)  Uredba Komisije (EU) št. 717/2014 z dne 27. junija 2014 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture (UL L 190, 28.6.2014, str. 45).“;"

*29

de minimis

| (13) | vstavi se naslednji člen 21a:

  „Člen 21a
  Pomoč za financiranje tveganja v obliki davčnih spodbud za zasebne vlagatelje

  1.   Sheme pomoči za financiranje tveganja za MSP v obliki davčnih spodbud za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe, ki posredno ali neposredno zagotavljajo financiranje tveganja upravičenim podjetjem, so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičena podjetja so tista, ki so določena v členu 21(3) in (4). Skupna naložba za financiranje tveganja, ki se zagotovi v skladu s členom 21 in tem členom, za vsako upravičeno podjetje ne presega najvišjega zneska iz člena 21(8).


  3.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja posredno prek finančnega posrednika, se upravičena naložba izvede v obliki pridobitve delnic ali deležev v finančnem posredniku, ki nato upravičenim podjetjem zagotovi naložbe za financiranje tveganja v obliki in pod pogoji, določenimi v členu 21(5) do (8). Za storitve, ki jih opravljajo finančni posredniki ali njihovi upravljavci, se ne sme odobriti nobena davčna spodbuda.


  4.   Če neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja neposredno upravičenemu podjetju, se kot primerna naložba šteje samo pridobitev navadnih delnic visokega tveganja, ki jih izda upravičeno podjetje. Te delnice se obdržijo najmanj tri leta. Nadomestni kapital se krije samo pod pogoji iz člena 21(7). Izgube zaradi odprodaje delnic se lahko štejejo v dohodninsko olajšavo. V zvezi z davčnimi olajšavami za dividende se lahko vse dividende, prejete na upravičene delnice, v celoti izvzamejo iz dohodnine. Podobno je lahko v primeru davčnih olajšav za kapitalske dobičke ves dobiček od prodaje upravičenih delnic v celoti oproščen davka na kapitalski dobiček. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo upravičenih delnic odloži, če se v roku enega leta ponovno vloži v nove upravičene delnice.


  5.   Najvišja davčna olajšava ne presega najvišje davčne obveznosti neodvisnega zasebnega vlagatelja za davek, za katerega se uporablja olajšava. Za zagotovitev ustrezne udeležbe neodvisnega zasebnega vlagatelja v skladu s členom 21(12) davčna olajšava ne presega naslednjih najvišjih pragov:






  (a) | 50 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj, če končni upravičenci spadajo na področje uporabe člena 21(3), točka (a); |
| --- | --- | --- |

(13)

vstavi se naslednji člen 21a:

„Člen 21a

Pomoč za financiranje tveganja v obliki davčnih spodbud za zasebne vlagatelje

1.   Sheme pomoči za financiranje tveganja za MSP v obliki davčnih spodbud za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe, ki posredno ali neposredno zagotavljajo financiranje tveganja upravičenim podjetjem, so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičena podjetja so tista, ki so določena v členu 21(3) in (4). Skupna naložba za financiranje tveganja, ki se zagotovi v skladu s členom 21 in tem členom, za vsako upravičeno podjetje ne presega najvišjega zneska iz člena 21(8).

3.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja posredno prek finančnega posrednika, se upravičena naložba izvede v obliki pridobitve delnic ali deležev v finančnem posredniku, ki nato upravičenim podjetjem zagotovi naložbe za financiranje tveganja v obliki in pod pogoji, določenimi v členu 21(5) do (8). Za storitve, ki jih opravljajo finančni posredniki ali njihovi upravljavci, se ne sme odobriti nobena davčna spodbuda.

4.   Če neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja neposredno upravičenemu podjetju, se kot primerna naložba šteje samo pridobitev navadnih delnic visokega tveganja, ki jih izda upravičeno podjetje. Te delnice se obdržijo najmanj tri leta. Nadomestni kapital se krije samo pod pogoji iz člena 21(7). Izgube zaradi odprodaje delnic se lahko štejejo v dohodninsko olajšavo. V zvezi z davčnimi olajšavami za dividende se lahko vse dividende, prejete na upravičene delnice, v celoti izvzamejo iz dohodnine. Podobno je lahko v primeru davčnih olajšav za kapitalske dobičke ves dobiček od prodaje upravičenih delnic v celoti oproščen davka na kapitalski dobiček. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo upravičenih delnic odloži, če se v roku enega leta ponovno vloži v nove upravičene delnice.

5.   Najvišja davčna olajšava ne presega najvišje davčne obveznosti neodvisnega zasebnega vlagatelja za davek, za katerega se uporablja olajšava. Za zagotovitev ustrezne udeležbe neodvisnega zasebnega vlagatelja v skladu s členom 21(12) davčna olajšava ne presega naslednjih najvišjih pragov:

(a)

50 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj, če končni upravičenci spadajo na področje uporabe člena 21(3), točka (a);

| (b) | 35 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj, če končni upravičenci spadajo na področje uporabe člena 21(3), točka (b); |
| --- | --- |

(b)

35 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj, če končni upravičenci spadajo na področje uporabe člena 21(3), točka (b);

| (c) | 20 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj, če končni upravičenci spadajo na področje uporabe člena 21(3), točka (c), ali za nadaljnje upravičene naložbe po obdobju upravičenosti iz člena 21(3), točka (b). |
| --- | --- |

(c)

20 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj, če končni upravičenci spadajo na področje uporabe člena 21(3), točka (c), ali za nadaljnje upravičene naložbe po obdobju upravičenosti iz člena 21(3), točka (b).

Pragova davčne olajšave iz prvega pododstavka, točki (b) in (c), se lahko zvišata na 50 % pri točki (b) in 35 % pri točki (c) za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v odobreni karti regionalne pomoči v skladu s členom 107(3), točka (a), Pogodbe.“;

| (14) | člen 22 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Upravičena podjetja so vsa mala podjetja, ki ne kotirajo na borzi in so registrirana največ pet let, če podjetje izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | ni prevzelo dejavnosti drugega podjetja; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

člen 22 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Upravičena podjetja so vsa mala podjetja, ki ne kotirajo na borzi in so registrirana največ pet let, če podjetje izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

ni prevzelo dejavnosti drugega podjetja;

| (b) | še ni delilo dobička; |
| --- | --- |

(b)

še ni delilo dobička;

| (c) | ni nastalo z združitvijo. |
| --- | --- |

(c)

ni nastalo z združitvijo.

Za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se petletno obdobje upravičenosti začne takrat, ko podjetje začne svojo gospodarsko dejavnost ali postane davčno zavezano zaradi svoje gospodarske dejavnosti, kar je prej.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (c), se podjetja, nastala z združitvijo podjetij, ki so upravičena do pomoči na podlagi tega člena, prav tako štejejo za upravičena podjetja, in sicer do pet let po datumu registracije najstarejšega podjetja, udeleženega v združitvi.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 6:

  „6.   Poleg zneskov iz odstavkov 3 do 5 tega člena ima lahko pomoč za novoustanovljena podjetja obliko prenosa pravic intelektualne lastnine in s tem povezanih pravic dostopa z raziskovalne organizacije, v kateri so osnovne pravice intelektualne lastnine nastale, če:






  (a) | gre za prenos na malo in inovativno podjetje; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 6:

„6.   Poleg zneskov iz odstavkov 3 do 5 tega člena ima lahko pomoč za novoustanovljena podjetja obliko prenosa pravic intelektualne lastnine in s tem povezanih pravic dostopa z raziskovalne organizacije, v kateri so osnovne pravice intelektualne lastnine nastale, če:

(a)

gre za prenos na malo in inovativno podjetje;

| (b) | je prenos potreben za dajanje novega proizvoda ali storitve na trg ter |
| --- | --- |

(b)

je prenos potreben za dajanje novega proizvoda ali storitve na trg ter

| (c) | je vrednost pravic intelektualne lastnine določena po tržni ceni, kar velja, če je bila določena v skladu z eno od naslednjih metod:






  (i) | znesek je bil določen na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega prodajnega postopka; |
| --- | --- | --- |

(c)

je vrednost pravic intelektualne lastnine določena po tržni ceni, kar velja, če je bila določena v skladu z eno od naslednjih metod:

(i)

znesek je bil določen na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega prodajnega postopka;

| (ii) | neodvisne strokovne cenitve potrjujejo, da znesek vsaj ustreza tržni ceni; |
| --- | --- |

(ii)

neodvisne strokovne cenitve potrjujejo, da znesek vsaj ustreza tržni ceni;

| (iii) | znesek je rezultat pogajanj na podlagi strogo poslovnega odnosa med raziskovalno organizacijo in novoustanovljenim podjetjem; |
| --- | --- |

(iii)

znesek je rezultat pogajanj na podlagi strogo poslovnega odnosa med raziskovalno organizacijo in novoustanovljenim podjetjem;

| (iv) | kadar ima novoustanovljeno podjetje predkupno pravico v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, ustvarjenimi v sodelovanju z raziskovalno organizacijo, pri čemer raziskovalna organizacija uveljavlja vzajemno pravico, da od tretjih oseb pridobi ekonomsko ugodnejše ponudbe, tako da mora udeleženo novoustanovljeno podjetje ustrezno uskladiti svojo ponudbo. |
| --- | --- |

(iv)

kadar ima novoustanovljeno podjetje predkupno pravico v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, ustvarjenimi v sodelovanju z raziskovalno organizacijo, pri čemer raziskovalna organizacija uveljavlja vzajemno pravico, da od tretjih oseb pridobi ekonomsko ugodnejše ponudbe, tako da mora udeleženo novoustanovljeno podjetje ustrezno uskladiti svojo ponudbo.

Absolutni znesek vrednosti kakršnega koli finančnega in nefinančnega prispevka novoustanovljenega podjetja k stroškom dejavnosti raziskovalne organizacije, ki je privedel do zadevnih pravic intelektualne lastnine, se lahko odšteje od tržne cene.

Medtem ko lahko vrednost pravic intelektualne lastnine, ki se določi, kot je opisano zgoraj, preseže 0,8 milijona EUR, dodatni znesek pomoči iz tega odstavka ne sme presegati 0,8 milijona EUR. Dodatni znesek pomoči se nanaša na vrednost pravic intelektualne lastnine, ki se prenese in določi, kot je opisano zgoraj, vključno z navedenim odbitkom, ter ki ni krita z lastnimi in/ali drugimi sredstvi.“;

| (15) | v členu 23(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ukrep pomoči je lahko v obliki davčnih spodbud za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe v zvezi s svojimi naložbami za financiranje tveganja, ki so prek alternativne platforme za trgovanje vložene v upravičena podjetja v skladu s pogoji iz člena 21a(2) in (5).“; |
| --- | --- |

(15)

v členu 23(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ukrep pomoči je lahko v obliki davčnih spodbud za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe v zvezi s svojimi naložbami za financiranje tveganja, ki so prek alternativne platforme za trgovanje vložene v upravičena podjetja v skladu s pogoji iz člena 21a(2) in (5).“;

| (16) | člen 24 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Upravičeni stroški so:






  (a) | stroški za začetni pregled in skrbni pregled, ki ju opravijo upravljavci finančnih posrednikov ali vlagatelji, da odkrijejo upravičena podjetja v skladu s členi 21, 21a in 22; |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

člen 24 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Upravičeni stroški so:

(a)

stroški za začetni pregled in skrbni pregled, ki ju opravijo upravljavci finančnih posrednikov ali vlagatelji, da odkrijejo upravičena podjetja v skladu s členi 21, 21a in 22;

| (b) | stroški za investicijske raziskave, kot so opredeljene v členu 36(1) Delegirane uredbe Komisije 2017/565 (*30), v posameznem upravičenem podjetju v skladu s členi 21, 21a in 22 pod pogojem, da se te raziskave javno razširjajo, če pa je bila raziskava strankam ponudnika investicijskih raziskav razširjena pred javnim razširjanjem, se javno razširja v isti obliki in najpozneje tri mesece po prvem razširjanju informacij strankam. |
| --- | --- |

(b)

stroški za investicijske raziskave, kot so opredeljene v členu 36(1) Delegirane uredbe Komisije 2017/565 (*30), v posameznem upravičenem podjetju v skladu s členi 21, 21a in 22 pod pogojem, da se te raziskave javno razširjajo, če pa je bila raziskava strankam ponudnika investicijskih raziskav razširjena pred javnim razširjanjem, se javno razširja v isti obliki in najpozneje tri mesece po prvem razširjanju informacij strankam.

3.   Investicijske raziskave iz odstavka 2, točka (b), izpolnjujejo zahteve iz členov 36 in 37 Delegirane uredbe (EU) 2017/565.

(*30)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 z dne 25. aprila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 87, 31.3.2017, str. 1).“;"

*30

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 4:

  „4.   Intenzivnost pomoči ne presega 50 % upravičenih stroškov.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 4:

„4.   Intenzivnost pomoči ne presega 50 % upravičenih stroškov.“;

| (17) | člen 25 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | dodatni režijski stroški in drugi stroški poslovanja, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica projekta. Brez poseganja v člen 7(1), tretji stavek, se posredni stroški raziskovalnih in razvojnih projektov lahko izračunajo tudi na podlagi poenostavljenega obračunavanja stroškov v obliki pavšalne stopnje do [15 %], uporabljene za skupne upravičene neposredne stroške raziskovalnih in razvojnih projektov. V tem primeru se kategoriji tako neposrednih kot posrednih stroškov določita na podlagi običajnih računovodskih praks, vključujeta le upravičene stroške raziskovalnih in razvojnih projektov, navedenih v točkah (a) do (d), in se ustrezno utemeljita.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

člen 25 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

dodatni režijski stroški in drugi stroški poslovanja, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica projekta. Brez poseganja v člen 7(1), tretji stavek, se posredni stroški raziskovalnih in razvojnih projektov lahko izračunajo tudi na podlagi poenostavljenega obračunavanja stroškov v obliki pavšalne stopnje do [15 %], uporabljene za skupne upravičene neposredne stroške raziskovalnih in razvojnih projektov. V tem primeru se kategoriji tako neposrednih kot posrednih stroškov določita na podlagi običajnih računovodskih praks, vključujeta le upravičene stroške raziskovalnih in razvojnih projektov, navedenih v točkah (a) do (d), in se ustrezno utemeljita.“;

| (b) | v odstavku 6 se točka (b) spremeni:






  (i) | točka (ii) se nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | rezultati projekta se splošno razširjajo prek konferenc, objav, prosto dostopnih zbirk podatkov ali brezplačne in odprte programske opreme;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 6 se točka (b) spremeni:

(i)

točka (ii) se nadomesti z naslednjim:

„(ii)

rezultati projekta se splošno razširjajo prek konferenc, objav, prosto dostopnih zbirk podatkov ali brezplačne in odprte programske opreme;“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka (iii):






  „(iii) | upravičenec se zaveže, da bo splošno razširjal rezultate raziskav, tudi kadar se zaveže, da bo za rezultate raziskav raziskovalnih in razvojnih projektov, ki prejemajo pomoč in so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine, pravočasno dal na voljo licence po tržni ceni, in sicer na neizključni in nediskriminatorni podlagi, ki jih bodo lahko uporabljale zainteresirane strani v EGP.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka (iii):

„(iii)

upravičenec se zaveže, da bo splošno razširjal rezultate raziskav, tudi kadar se zaveže, da bo za rezultate raziskav raziskovalnih in razvojnih projektov, ki prejemajo pomoč in so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine, pravočasno dal na voljo licence po tržni ceni, in sicer na neizključni in nediskriminatorni podlagi, ki jih bodo lahko uporabljale zainteresirane strani v EGP.“;

| (18) | vstavi se naslednji člen 26a:

  „Člen 26a
  Pomoč za naložbe za preskusne in eksperimentalne infrastrukture

  1.   Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo preskusne in eksperimentalne infrastrukture je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Cena, ki se zaračuna za obratovanje ali uporabo infrastrukture, ustreza tržni ceni ali odraža stroške zanjo, povečane za razumno maržo, če tržna cena ni na voljo.


  3.   Dostop do infrastrukture ima več uporabnikov in je dodeljen na pregleden in nediskriminatoren način. Podjetjem, ki so financirala najmanj 10 % naložbenih stroškov infrastrukture, se lahko dodeli prednostni dostop pod ugodnejšimi pogoji. Da bi se izognili prekomerni kompenzaciji, je takšen dostop sorazmeren s prispevkom podjetja za stroške naložb, ti pogoji pa so javno dostopni.


  4.   Upravičeni stroški so stroški naložbe v neopredmetena in opredmetena sredstva.


  5.   Intenzivnost pomoči ne presega 25 % upravičenih stroškov.“; |
| --- | --- |

(18)

vstavi se naslednji člen 26a:

„Člen 26a

Pomoč za naložbe za preskusne in eksperimentalne infrastrukture

1.   Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo preskusne in eksperimentalne infrastrukture je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Cena, ki se zaračuna za obratovanje ali uporabo infrastrukture, ustreza tržni ceni ali odraža stroške zanjo, povečane za razumno maržo, če tržna cena ni na voljo.

3.   Dostop do infrastrukture ima več uporabnikov in je dodeljen na pregleden in nediskriminatoren način. Podjetjem, ki so financirala najmanj 10 % naložbenih stroškov infrastrukture, se lahko dodeli prednostni dostop pod ugodnejšimi pogoji. Da bi se izognili prekomerni kompenzaciji, je takšen dostop sorazmeren s prispevkom podjetja za stroške naložb, ti pogoji pa so javno dostopni.

4.   Upravičeni stroški so stroški naložbe v neopredmetena in opredmetena sredstva.

5.   Intenzivnost pomoči ne presega 25 % upravičenih stroškov.“;

| (19) | člen 27 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pomoč za naložbe v inovacijski grozd bi bilo treba dodeliti izključno subjektu, ki ima v lasti objekte grozdov. Pomoč za tekoče poslovanje za inovacijski grozd se dodeli izključno lastniku objektov, razen če se objekti za tržno pristojbino oddajo v najem subjektu, ki upravlja grozd in nosi finančno tveganje za njegovo poslovanje. V slednjem primeru se pomoč za tekoče poslovanje dodeli izključno subjektu, ki upravlja inovacijski grozd na lastno odgovornost. Kadar je upravljavec grozda tudi lastnik ali uporabnik grozda ali oboje in kadar je upravljavec grozda konzorcij akterjev brez ločene pravne osebnosti, se financiranje, stroški in prihodki iz dejavnosti kot upravljavec grozdov knjižijo ločeno od vseh drugih vrst dejavnosti istega pravnega subjekta na podlagi dosledno uporabljenih in objektivno utemeljenih načel stroškovnega računovodstva.“; |
| --- | --- | --- |

(19)

člen 27 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pomoč za naložbe v inovacijski grozd bi bilo treba dodeliti izključno subjektu, ki ima v lasti objekte grozdov. Pomoč za tekoče poslovanje za inovacijski grozd se dodeli izključno lastniku objektov, razen če se objekti za tržno pristojbino oddajo v najem subjektu, ki upravlja grozd in nosi finančno tveganje za njegovo poslovanje. V slednjem primeru se pomoč za tekoče poslovanje dodeli izključno subjektu, ki upravlja inovacijski grozd na lastno odgovornost. Kadar je upravljavec grozda tudi lastnik ali uporabnik grozda ali oboje in kadar je upravljavec grozda konzorcij akterjev brez ločene pravne osebnosti, se financiranje, stroški in prihodki iz dejavnosti kot upravljavec grozdov knjižijo ločeno od vseh drugih vrst dejavnosti istega pravnega subjekta na podlagi dosledno uporabljenih in objektivno utemeljenih načel stroškovnega računovodstva.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Pristojbine za uporabo zmogljivosti grozda in za sodelovanje pri njegovih dejavnostih ustrezajo tržni ceni ali odražajo njihove stroške, vključno z razumno maržo.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Pristojbine za uporabo zmogljivosti grozda in za sodelovanje pri njegovih dejavnostih ustrezajo tržni ceni ali odražajo njihove stroške, vključno z razumno maržo.“;

| (20) | v členu 28(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | stroški svetovalnih in podpornih storitev za inovacije, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo organizacije za raziskovanje in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi.“; |
| --- | --- | --- |

(20)

v členu 28(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

stroški svetovalnih in podpornih storitev za inovacije, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo organizacije za raziskovanje in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi.“;

| (21) | člen 36 se spremeni:






  (a) | naslov in odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 36
  Pomoč za naložbe za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja

  1.   Pomoč za naložbe za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“; |
| --- | --- | --- |

(21)

člen 36 se spremeni:

(a)

naslov in odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 36

Pomoč za naložbe za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja

1.   Pomoč za naložbe za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Ta člen se ne uporablja za ukrepe, za katere so določena podrobnejša pravila v členih 36a, 36b in 38 do 48. Ta člen se prav tako ne uporablja za naložbe v opremo, stroje in industrijsko proizvodnjo na fosilna goriva, razen za tiste, ki uporabljajo zemeljski plin. Ta člen se uporablja za naložbe v opremo, stroje in industrijsko proizvodnjo na vodik, če se uporabljeni vodik šteje za obnovljivi ali nizkoogljični vodik. V tem primeru država članica zagotovi, da je zahteva po uporabi obnovljivega [ali nizkoogljičnega vodika] izpolnjena v celotni ekonomski življenjski dobi naložbe.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Ta člen se ne uporablja za ukrepe, za katere so določena podrobnejša pravila v členih 36a, 36b in 38 do 48. Ta člen se prav tako ne uporablja za naložbe v opremo, stroje in industrijsko proizvodnjo na fosilna goriva, razen za tiste, ki uporabljajo zemeljski plin. Ta člen se uporablja za naložbe v opremo, stroje in industrijsko proizvodnjo na vodik, če se uporabljeni vodik šteje za obnovljivi ali nizkoogljični vodik. V tem primeru država članica zagotovi, da je zahteva po uporabi obnovljivega [ali nizkoogljičnega vodika] izpolnjena v celotni ekonomski življenjski dobi naložbe.“;

| (c) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | upravičencu ali drugemu subjektu omogoča, da poviša raven varstva okolja s svojimi dejavnostmi s preseganjem veljavnih standardov Unije, ne glede na obstoj obveznih nacionalnih standardov, ki so strožji od standardov Unije, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:

„(a)

upravičencu ali drugemu subjektu omogoča, da poviša raven varstva okolja s svojimi dejavnostmi s preseganjem veljavnih standardov Unije, ne glede na obstoj obveznih nacionalnih standardov, ki so strožji od standardov Unije, ali

| (b) | upravičencu ali drugemu subjektu omogoča, da poviša raven varstva okolja s svojimi dejavnostmi v odsotnosti standardov Unije, ali“; |
| --- | --- |

(b)

upravičencu ali drugemu subjektu omogoča, da poviša raven varstva okolja s svojimi dejavnostmi v odsotnosti standardov Unije, ali“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka (c):






  „(c) | upravičencu ali drugemu subjektu omogoča, da poviša raven varstva okolja s svojimi dejavnostmi, da izpolnjuje standarde Unije, ki še ne veljajo.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka (c):

„(c)

upravičencu ali drugemu subjektu omogoča, da poviša raven varstva okolja s svojimi dejavnostmi, da izpolnjuje standarde Unije, ki še ne veljajo.“;

| (d) | vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

  „2a.   Naložbe v zajemanje in uporabo ali shranjevanje ogljikovega dioksida izpolnjujejo naslednje kumulativne pogoje:






  (a) | zajemanje, transport in uporaba ali shranjevanje CO2, vključno s posameznimi elementi verige zajemanja in uporabe ali shranjevanja ogljikovega dioksida, se vključijo v celotno verigo zajemanja in shranjevanja, zajemanja in uporabe ali zajemanja, uporabe ali shranjevanja ogljikovega dioksida; |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

„2a.   Naložbe v zajemanje in uporabo ali shranjevanje ogljikovega dioksida izpolnjujejo naslednje kumulativne pogoje:

(a)

zajemanje, transport in uporaba ali shranjevanje CO2, vključno s posameznimi elementi verige zajemanja in uporabe ali shranjevanja ogljikovega dioksida, se vključijo v celotno verigo zajemanja in shranjevanja, zajemanja in uporabe ali zajemanja, uporabe ali shranjevanja ogljikovega dioksida;

| (b) | neto sedanja vrednost naložbenega projekta v njegovi ekonomski življenjski dobi je negativna. Pri izračunu neto sedanje vrednosti projekta se upoštevajo stroški emisij CO2, ki se jim je bilo mogoče izogniti; |
| --- | --- |

(b)

neto sedanja vrednost naložbenega projekta v njegovi ekonomski življenjski dobi je negativna. Pri izračunu neto sedanje vrednosti projekta se upoštevajo stroški emisij CO2, ki se jim je bilo mogoče izogniti;

| (c) | stroški naložbe se ne nanašajo na napravo, ki je vir emisij CO2 (industrijski obrat ali elektrarno), ampak samo na projekt zajemanja in uporabe ali shranjevanja ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(c)

stroški naložbe se ne nanašajo na napravo, ki je vir emisij CO2 (industrijski obrat ali elektrarno), ampak samo na projekt zajemanja in uporabe ali shranjevanja ogljikovega dioksida.

2b.   Kadar je pomoč namenjena zmanjšanju neposrednih emisij, zlasti emisij toplogrednih plinov, se ta zmanjšanja ne izravnajo s povečanjem posrednih emisij, ki izhajajo iz iste naložbe.“;

| (e) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pomoč se ne dodeli, kadar naj bi naložbe zagotovile zgolj usklajenost podjetij s standardi Unije, ki že veljajo. Pomoč, ki spodbuja podjetja k izpolnjevanju novih standardov Unije, ki še ne veljajo in povišujejo raven varstva okolja, se lahko dodeli v skladu s tem členom, če je bil standard Unije sprejet ter se naložba, za katero se dodeli pomoč, izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred datumom začetka veljavnosti zadevnega standarda.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pomoč se ne dodeli, kadar naj bi naložbe zagotovile zgolj usklajenost podjetij s standardi Unije, ki že veljajo. Pomoč, ki spodbuja podjetja k izpolnjevanju novih standardov Unije, ki še ne veljajo in povišujejo raven varstva okolja, se lahko dodeli v skladu s tem členom, če je bil standard Unije sprejet ter se naložba, za katero se dodeli pomoč, izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred datumom začetka veljavnosti zadevnega standarda.“;

| (f) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(f)

odstavek 4 se črta;

| (g) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Upravičeni stroški so dodatni stroški okoljskih naložb, ki se določijo s primerjavo stroškov naložbe s stroški hipotetične naložbe, ki bi bila izvedena brez dodelitve pomoči, kot sledi:






  (a) | če hipotetični scenarij vključuje okolju manj prijazno naložbo, ki ustreza običajni poslovni praksi v sektorju ali za zadevno dejavnost, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in stroški hipotetične naložbe; |
| --- | --- | --- |

(g)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Upravičeni stroški so dodatni stroški okoljskih naložb, ki se določijo s primerjavo stroškov naložbe s stroški hipotetične naložbe, ki bi bila izvedena brez dodelitve pomoči, kot sledi:

(a)

če hipotetični scenarij vključuje okolju manj prijazno naložbo, ki ustreza običajni poslovni praksi v sektorju ali za zadevno dejavnost, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in stroški hipotetične naložbe;

| (b) | če hipotetični scenarij pomeni, da se ista naložba izvede pozneje, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in neto sedanjo vrednostjo stroškov hipotetične naložbe, diskontiranih na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(b)

če hipotetični scenarij pomeni, da se ista naložba izvede pozneje, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in neto sedanjo vrednostjo stroškov hipotetične naložbe, diskontiranih na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč;

| (c) | če bi se po hipotetičnem scenariju obstoječe naprave in oprema še naprej uporabljale, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in neto sedanjo vrednostjo stroškov vzdrževanja, popravil in posodobitve hipotetične naložbe, diskontiranih na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(c)

če bi se po hipotetičnem scenariju obstoječe naprave in oprema še naprej uporabljale, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in neto sedanjo vrednostjo stroškov vzdrževanja, popravil in posodobitve hipotetične naložbe, diskontiranih na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč;

| (d) | v primeru opreme, za katero veljajo pogodbe o zakupu, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike v neto sedanji vrednosti med zakupom te opreme in zakupom opreme, ki bi se uporabljala brez dodelitve pomoči. Stroški zakupa ne vključujejo stroškov, povezanih z delovanjem opreme ali naprav (stroški goriva, zavarovanje, vzdrževanje, drug potrošni material), ne glede na to, ali so del zakupne pogodbe. |
| --- | --- |

(d)

v primeru opreme, za katero veljajo pogodbe o zakupu, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike v neto sedanji vrednosti med zakupom te opreme in zakupom opreme, ki bi se uporabljala brez dodelitve pomoči. Stroški zakupa ne vključujejo stroškov, povezanih z delovanjem opreme ali naprav (stroški goriva, zavarovanje, vzdrževanje, drug potrošni material), ne glede na to, ali so del zakupne pogodbe.

V vseh situacijah iz točk (a) do (d) hipotetični scenarij ustreza naložbi s primerljivo proizvodno zmogljivostjo in ekonomsko življenjsko dobo, ki upošteva veljavne standarde Unije, zlasti v zvezi z zahtevami glede emisij toplogrednih plinov. Hipotetični scenarij je verjeten glede na pravne zahteve, tržne pogoje in spodbude, ki jih ustvarja sistem EU ETS.

Kadar je naložba sestavljena iz dodatne naložbe v že obstoječi obrat, za katerega ni manj okolju prijazne hipotetične naložbe, so upravičeni stroški skupni stroški, povezani z varstvom okolja.

Upravičeni stroški lahko vključujejo stroške za izgradnjo namenske infrastrukture in skladišč za obnovljivi ali nizkoogljični vodik in odpadno toploto, ki so potrebni za povečanje ravni varstva okolja iz odstavkov 2 in 2a. Stroški, ki niso neposredno povezani z doseganjem višje ravni varstva okolja, niso upravičeni.“;

| (h) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Intenzivnost pomoči ne presega 40 % upravičenih stroškov. Če naložba privede do ničelnih neposrednih emisij, lahko intenzivnost pomoči doseže 50 %.“; |
| --- | --- |

(h)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Intenzivnost pomoči ne presega 40 % upravičenih stroškov. Če naložba privede do ničelnih neposrednih emisij, lahko intenzivnost pomoči doseže 50 %.“;

| (i) | vstavita se naslednja odstavka 6a in 6b:

  „6a.   V primeru naložb, povezanih z zajemanjem in uporabo ali shranjevanjem ogljikovega dioksida, intenzivnost pomoči ne presega 20 %.


  6b.   Intenzivnost pomoči lahko doseže 100 % upravičenih stroškov, kadar se pomoč dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb iz člena 2, točka 38, ki izpolnjuje vse naslednje dodatne pogoje:






  (a) | dodelitev pomoči temelji na jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in pogojih za sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

(i)

vstavita se naslednja odstavka 6a in 6b:

„6a.   V primeru naložb, povezanih z zajemanjem in uporabo ali shranjevanjem ogljikovega dioksida, intenzivnost pomoči ne presega 20 %.

6b.   Intenzivnost pomoči lahko doseže 100 % upravičenih stroškov, kadar se pomoč dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb iz člena 2, točka 38, ki izpolnjuje vse naslednje dodatne pogoje:

(a)

dodelitev pomoči temelji na jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in pogojih za sodelovanje;

| (b) | pogoji za sodelovanje temeljijo predvsem na predloženi ponudbi ali končni ceni; |
| --- | --- |

(b)

pogoji za sodelovanje temeljijo predvsem na predloženi ponudbi ali končni ceni;

| (c) | pogoji za sodelovanje se lahko nanašajo tudi na druge vidike, zlasti na okoljske, tehnološke, geografske ali socialne vidike, če so ti povezani s ciljem ukrepa. [Predložena ponudba ali končna cena ne predstavlja manj kot 75 % ponderiranja pogojev za sodelovanje.]“; |
| --- | --- |

(c)

pogoji za sodelovanje se lahko nanašajo tudi na druge vidike, zlasti na okoljske, tehnološke, geografske ali socialne vidike, če so ti povezani s ciljem ukrepa. [Predložena ponudba ali končna cena ne predstavlja manj kot 75 % ponderiranja pogojev za sodelovanje.]“;

| (22) | člen 36a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 36a
  Pomoč za naložbe za polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo

  1.   Pomoč za naložbe za polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo za oskrbo čistih ali brezemisijskih vozil z energijo za namene prevoza je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Ta člen zajema le pomoč, dodeljeno za polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki oskrbujejo vozila z električno energijo ali obnovljivim ali nizkoogljičnim vodikom za namene prevoza. Država članica zagotovi, da je zahteva po oskrbi z obnovljivim ali nizkoogljičnim vodikom izpolnjena v celotni ekonomski življenjski dobi infrastrukture. Ta člen ne posega v možnost dodelitve pomoči za naložbe, ki se nanaša na infrastrukturo za alternativna goriva kot del pristaniške infrastrukture iz členov 56b in 56c.


  3.   Upravičeni stroški so stroški izgradnje, namestitve, nadgradnje ali razširitve polnilne ali oskrbovalne infrastrukture. Ti stroški lahko vključujejo stroške same polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, namestitve ali nadgradnje električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in močnostnimi transformatorji, ki so potrebni za priključitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika, ter stroške povezane tehnične opreme, gradbenih del, prilagoditve zemljišč ali cest, stroške namestitve in stroške pridobitve zadevnih dovoljenj.
  Upravičeni stroški lahko krijejo tudi stroške naložb integrirane proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov na kraju samem ali stroške naložb v enote za shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika. Največja zmogljivost integrirane enote za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov na kraju samem ne presega največje nazivne izhodne moči polnilne infrastrukture, s katero je povezana.


  4.   Pomoč na podlagi tega člena se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb iz člena 2, točka 38, ki izpolnjuje vse naslednje dodatne pogoje:






  (a) | dodelitev pomoči temelji na jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in pogojih za sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

(22)

člen 36a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 36a

Pomoč za naložbe za polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo

1.   Pomoč za naložbe za polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo za oskrbo čistih ali brezemisijskih vozil z energijo za namene prevoza je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Ta člen zajema le pomoč, dodeljeno za polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki oskrbujejo vozila z električno energijo ali obnovljivim ali nizkoogljičnim vodikom za namene prevoza. Država članica zagotovi, da je zahteva po oskrbi z obnovljivim ali nizkoogljičnim vodikom izpolnjena v celotni ekonomski življenjski dobi infrastrukture. Ta člen ne posega v možnost dodelitve pomoči za naložbe, ki se nanaša na infrastrukturo za alternativna goriva kot del pristaniške infrastrukture iz členov 56b in 56c.

3.   Upravičeni stroški so stroški izgradnje, namestitve, nadgradnje ali razširitve polnilne ali oskrbovalne infrastrukture. Ti stroški lahko vključujejo stroške same polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, namestitve ali nadgradnje električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in močnostnimi transformatorji, ki so potrebni za priključitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika, ter stroške povezane tehnične opreme, gradbenih del, prilagoditve zemljišč ali cest, stroške namestitve in stroške pridobitve zadevnih dovoljenj.

Upravičeni stroški lahko krijejo tudi stroške naložb integrirane proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov na kraju samem ali stroške naložb v enote za shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika. Največja zmogljivost integrirane enote za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov na kraju samem ne presega največje nazivne izhodne moči polnilne infrastrukture, s katero je povezana.

4.   Pomoč na podlagi tega člena se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb iz člena 2, točka 38, ki izpolnjuje vse naslednje dodatne pogoje:

(a)

dodelitev pomoči temelji na jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in pogojih za sodelovanje;

| (b) | pogoji za sodelovanje temeljijo predvsem na predloženi ponudbi ali končni ceni; |
| --- | --- |

(b)

pogoji za sodelovanje temeljijo predvsem na predloženi ponudbi ali končni ceni;

| (c) | pogoji za sodelovanje se lahko nanašajo tudi na druge vidike, zlasti na okoljske, tehnološke, geografske ali socialne vidike, če so ti povezani s ciljem ukrepa. Predložena ponudba ali končna cena ne predstavlja manj kot 75 % ponderiranja pogojev za sodelovanje. |
| --- | --- |

(c)

pogoji za sodelovanje se lahko nanašajo tudi na druge vidike, zlasti na okoljske, tehnološke, geografske ali socialne vidike, če so ti povezani s ciljem ukrepa. Predložena ponudba ali končna cena ne predstavlja manj kot 75 % ponderiranja pogojev za sodelovanje.

5.   Intenzivnost pomoči lahko doseže do 100 % upravičenih stroškov.

6.   Pomoč, dodeljena posameznemu upravičencu, ne presega 40 % skupnega proračuna zadevne sheme.

7.   Kadar je polnilna ali oskrbovalna infrastruktura na voljo uporabnikom, ki niso upravičenec ali upravičenci do pomoči, se pomoč dodeli le za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev javno dostopne polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki uporabnikom zagotavlja nediskriminatoren dostop, vključno v zvezi s tarifami, avtentikacijo in načini plačila ter drugimi pogoji uporabe. Pristojbine, ki se zaračunajo uporabnikom, ki niso upravičenec ali upravičenci do pomoči, za uporabo polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ustrezajo tržnim cenam.

8.   Potreba po pomoči za spodbujanje izgradnje polnilne ali oskrbovalne infrastrukture iste kategorije se opredeli s predhodnim odprtim javnim posvetovanjem ali neodvisno študijo trga. Zlasti se opredeli, da v treh letih od začetka uporabe ukrepa pomoči taka infrastruktura najverjetneje ne bo zgrajena pod komercialnimi pogoji.

Obveznost izvedbe predhodnega odprtega javnega posvetovanja ali neodvisne študije trga iz prvega pododstavka se ne uporablja za pomoč za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki ni dostopna javnosti.

9.   Z odstopanjem od odstavka 8 se lahko domneva, da je potrebna pomoč za polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo za cestna vozila, kadar vozila z izključno električnim pogonom (za polnilno infrastrukturo) ali vozila z vsaj delnim pogonom na vodik (za oskrbovalno infrastrukturo) predstavljajo manj kot 2 % skupnega števila vozil iste kategorije, registriranih v zadevni državi članici. Za namene tega odstavka se osebni avtomobili in lahka gospodarska vozila štejejo za del iste kategorije vozil.

10.   Vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za upravljanje polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki je prejela pomoč, se dodeli na konkurenčen, pregleden in nediskriminatoren način ob upoštevanju veljavnih pravil o javnem naročanju.“;

| (23) | vstavi se naslednji člen 36b:

  „Člen 36b
  Pomoč za naložbe za nakup čistih ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil

  1.   Pomoč za naložbe za nakup čistih ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč se dodeli za nakup ali vsaj 12-mesečni zakup čistih ali brezemisijskih vozil za cestni in železniški prevoz ter prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz na vsaj delni električni ali vodikov pogon ter za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila.


  3.   Upravičeni stroški so naslednji:






  (a) | za naložbe, ki vključujejo nakup čistih ali brezemisijskih vozil, so upravičeni stroški dodatni stroški naložbe v nakup čistega ali brezemisijskega vozila. Ti stroški se izračunajo kot razlika med stroški naložbe v nakup čistega ali brezemisijskega vozila in stroški naložbe v nakup vozila iste kategorije, ki je v skladu s standardi Unije in bi bilo kupljeno brez pomoči; |
| --- | --- | --- |

(23)

vstavi se naslednji člen 36b:

„Člen 36b

Pomoč za naložbe za nakup čistih ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil

1.   Pomoč za naložbe za nakup čistih ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč se dodeli za nakup ali vsaj 12-mesečni zakup čistih ali brezemisijskih vozil za cestni in železniški prevoz ter prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz na vsaj delni električni ali vodikov pogon ter za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila.

3.   Upravičeni stroški so naslednji:

(a)

za naložbe, ki vključujejo nakup čistih ali brezemisijskih vozil, so upravičeni stroški dodatni stroški naložbe v nakup čistega ali brezemisijskega vozila. Ti stroški se izračunajo kot razlika med stroški naložbe v nakup čistega ali brezemisijskega vozila in stroški naložbe v nakup vozila iste kategorije, ki je v skladu s standardi Unije in bi bilo kupljeno brez pomoči;

| (b) | za naložbe, ki vključujejo zakup čistih ali brezemisijskih vozil, so upravičeni stroški dodatni stroški zakupa čistega ali brezemisijskega vozila. Izračunajo se kot razlika med neto sedanjo vrednostjo zakupa čistega ali brezemisijskega vozila in neto sedanjo vrednostjo zakupa vozila iste kategorije, ki je v skladu s standardi Unije in bi bilo zakupljeno brez pomoči. Za namene določanja upravičenih stroškov se stroški poslovanja, povezani z delovanjem vozila, vključno s stroški energije, zavarovanja in vzdrževanja, ne upoštevajo ne glede na to, ali so vključeni v stroške zakupa; |
| --- | --- |

(b)

za naložbe, ki vključujejo zakup čistih ali brezemisijskih vozil, so upravičeni stroški dodatni stroški zakupa čistega ali brezemisijskega vozila. Izračunajo se kot razlika med neto sedanjo vrednostjo zakupa čistega ali brezemisijskega vozila in neto sedanjo vrednostjo zakupa vozila iste kategorije, ki je v skladu s standardi Unije in bi bilo zakupljeno brez pomoči. Za namene določanja upravičenih stroškov se stroški poslovanja, povezani z delovanjem vozila, vključno s stroški energije, zavarovanja in vzdrževanja, ne upoštevajo ne glede na to, ali so vključeni v stroške zakupa;

| (c) | za naložbe, ki vključujejo naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila, so upravičeni stroški stroški naknadnega opremljanja. |
| --- | --- |

(c)

za naložbe, ki vključujejo naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila, so upravičeni stroški stroški naknadnega opremljanja.

4.   Pomoč na podlagi tega člena se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb iz člena 2, točka 38, ki izpolnjuje vse naslednje dodatne pogoje:

| (a) | dodelitev pomoči temelji na jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in pogojih za sodelovanje; |
| --- | --- |

(a)

dodelitev pomoči temelji na jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in pogojih za sodelovanje;

| (b) | pogoji za sodelovanje temeljijo predvsem na predloženi ponudbi ali končni ceni; |
| --- | --- |

(b)

pogoji za sodelovanje temeljijo predvsem na predloženi ponudbi ali končni ceni;

| (c) | pogoji za sodelovanje se lahko nanašajo tudi na druge vidike, zlasti na okoljske, tehnološke, geografske ali socialne vidike, če so ti povezani s ciljem ukrepa. Predložena ponudba ali končna cena ne predstavlja manj kot 75 % ponderiranja pogojev za sodelovanje. |
| --- | --- |

(c)

pogoji za sodelovanje se lahko nanašajo tudi na druge vidike, zlasti na okoljske, tehnološke, geografske ali socialne vidike, če so ti povezani s ciljem ukrepa. Predložena ponudba ali končna cena ne predstavlja manj kot 75 % ponderiranja pogojev za sodelovanje.

5.   Z odstopanjem od odstavka 4 se lahko pomoč iz tega člena, ki se dodeli podjetju, s katerim je bila sklenjena pogodba o izvajanju javne službe v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (*31), dodeli zunaj okvira konkurenčnega postopka zbiranja ponudb.

6.   Intenzivnost pomoči ne presega:

| (a) | 100 % upravičenih stroškov za nakup ali zakup brezemisijskih vozil ali naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za brezemisijska vozila; |
| --- | --- |

(a)

100 % upravičenih stroškov za nakup ali zakup brezemisijskih vozil ali naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za brezemisijska vozila;

| (b) | 60 % upravičenih stroškov za nakup ali zakup čistih vozil ali naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista vozila. |
| --- | --- |

(b)

60 % upravičenih stroškov za nakup ali zakup čistih vozil ali naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista vozila.

7.   Pomoč se ne dodeli za zakup čistih ali brezemisijskih vozil, če je podjetje, pri katerem so vozila zakupljena, prejelo pomoč za nakup zakupljeni čistih ali brezemisijskih vozil.

(*31)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).“;"

*31

| (24) | člen 37 se črta; |
| --- | --- |

(24)

člen 37 se črta;

| (25) | člen 38 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za kakršne koli naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti podjetij s standardi Unije, ki so že sprejeti, in sicer tudi v primeru, če ti še ne veljajo.“; |
| --- | --- | --- |

(25)

člen 38 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za kakršne koli naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti podjetij s standardi Unije, ki so že sprejeti, in sicer tudi v primeru, če ti še ne veljajo.“;

| (b) | vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

  „2a.   Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko pomoč na podlagi tega člena dodeli za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb zaradi skladnosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, pod pogojem, da se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.


  2b.   Ta člen ne zajema pomoči za soproizvodnjo in pomoči za daljinsko ogrevanje ali hlajenje.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

„2a.   Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko pomoč na podlagi tega člena dodeli za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb zaradi skladnosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, pod pogojem, da se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.

2b.   Ta člen ne zajema pomoči za soproizvodnjo in pomoči za daljinsko ogrevanje ali hlajenje.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, potrebni za doseganje višje ravni energetske učinkovitosti. Določijo se kot sledi, in sicer s primerjavo stroškov naložbe s stroški hipotetične naložbe, ki bi bila izvedena brez dodelitve pomoči:






  (a) | če hipotetični scenarij vključuje manj energetsko učinkovito naložbo, ki ustreza običajni poslovni praksi v sektorju ali za zadevno dejavnost, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in stroški hipotetične naložbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, potrebni za doseganje višje ravni energetske učinkovitosti. Določijo se kot sledi, in sicer s primerjavo stroškov naložbe s stroški hipotetične naložbe, ki bi bila izvedena brez dodelitve pomoči:

(a)

če hipotetični scenarij vključuje manj energetsko učinkovito naložbo, ki ustreza običajni poslovni praksi v sektorju ali za zadevno dejavnost, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in stroški hipotetične naložbe;

| (b) | če hipotetični scenarij pomeni, da se ista naložba izvede pozneje, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in neto sedanjo vrednostjo stroškov hipotetične naložbe, diskontiranih na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(b)

če hipotetični scenarij pomeni, da se ista naložba izvede pozneje, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in neto sedanjo vrednostjo stroškov hipotetične naložbe, diskontiranih na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč;

| (c) | če bi se po hipotetičnem scenariju obstoječe naprave in oprema še naprej uporabljale, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in neto sedanjo vrednostjo stroškov vzdrževanja, popravil in posodobitve hipotetične naložbe, diskontiranih na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(c)

če bi se po hipotetičnem scenariju obstoječe naprave in oprema še naprej uporabljale, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe in neto sedanjo vrednostjo stroškov vzdrževanja, popravil in posodobitve hipotetične naložbe, diskontiranih na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč;

| (d) | v primeru opreme, za katero veljajo pogodbe o zakupu, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike v neto sedanji vrednosti med zakupom te opreme in zakupom opreme, ki bi se uporabljala brez dodelitve pomoči. Stroški zakupa ne vključujejo stroškov, povezanih z delovanjem opreme ali naprav (stroški goriva, zavarovanje, vzdrževanje, drug potrošni material), ne glede na to, ali so del zakupne pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

v primeru opreme, za katero veljajo pogodbe o zakupu, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike v neto sedanji vrednosti med zakupom te opreme in zakupom opreme, ki bi se uporabljala brez dodelitve pomoči. Stroški zakupa ne vključujejo stroškov, povezanih z delovanjem opreme ali naprav (stroški goriva, zavarovanje, vzdrževanje, drug potrošni material), ne glede na to, ali so del zakupne pogodbe;

| (e) | v vseh situacijah iz točk (a) do (d) hipotetični scenarij ustreza naložbi z isto proizvodno zmogljivostjo in ekonomsko življenjsko dobo, ki upošteva veljavne standarde Unije. Hipotetični scenarij je verjeten glede na pravne zahteve, tržne pogoje in spodbude, ki jih ustvarja sistem EU ETS; |
| --- | --- |

(e)

v vseh situacijah iz točk (a) do (d) hipotetični scenarij ustreza naložbi z isto proizvodno zmogljivostjo in ekonomsko življenjsko dobo, ki upošteva veljavne standarde Unije. Hipotetični scenarij je verjeten glede na pravne zahteve, tržne pogoje in spodbude, ki jih ustvarja sistem EU ETS;

| (f) | kadar je naložba sestavljena iz jasno določljive naložbe, namenjene izključno izboljšanju energetske učinkovitosti v stavbi, za katero ni manj okolju prijazne hipotetične naložbe, so upravičeni stroški skupni stroški, povezani z varstvom okolja.“; |
| --- | --- |

(f)

kadar je naložba sestavljena iz jasno določljive naložbe, namenjene izključno izboljšanju energetske učinkovitosti v stavbi, za katero ni manj okolju prijazne hipotetične naložbe, so upravičeni stroški skupni stroški, povezani z varstvom okolja.“;

| (d) | vstavijo se naslednji odstavki 3a do 3d:

  „3a.   Če pomoč povzroči vsaj 20-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji v primerjavi s stanjem pred naložbo v prenovo obstoječih stavb in prihranek primarne energije za vsaj 10 % v primerjavi s pragom, določenim za zahteve za stavbe s skoraj ničelno porabo energije v nacionalnih ukrepih za izvajanje Direktive 2010/31/EU, v primeru novih stavb, so upravičeni stroški celotni stroški naložbe, potrebni za doseganje višje ravni energetske učinkovitosti, če se naložba nanaša na izboljšanje energetske učinkovitosti enega od naslednjih elementov:






  (i) | stanovanjskih stavb; |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavijo se naslednji odstavki 3a do 3d:

„3a.   Če pomoč povzroči vsaj 20-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji v primerjavi s stanjem pred naložbo v prenovo obstoječih stavb in prihranek primarne energije za vsaj 10 % v primerjavi s pragom, določenim za zahteve za stavbe s skoraj ničelno porabo energije v nacionalnih ukrepih za izvajanje Direktive 2010/31/EU, v primeru novih stavb, so upravičeni stroški celotni stroški naložbe, potrebni za doseganje višje ravni energetske učinkovitosti, če se naložba nanaša na izboljšanje energetske učinkovitosti enega od naslednjih elementov:

(i)

stanovanjskih stavb;

| (ii) | stavb, namenjenih izobraževanju ali socialnim storitvam; |
| --- | --- |

(ii)

stavb, namenjenih izobraževanju ali socialnim storitvam;

| (iii) | stavb, namenjenih dejavnostim, povezanim z javno upravo ali pravosodnimi storitvami, storitvami preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali gasilskimi storitvami in storitvami civilne zaščite; |
| --- | --- |

(iii)

stavb, namenjenih dejavnostim, povezanim z javno upravo ali pravosodnimi storitvami, storitvami preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali gasilskimi storitvami in storitvami civilne zaščite;

| (iv) | stavb iz točk (i), (ii) ali (iii), v katerih dejavnosti, ki niso navedene pod (i), (ii) ali (iii), ne zavzemajo več kot 50 % notranje tlorisne površine. |
| --- | --- |

(iv)

stavb iz točk (i), (ii) ali (iii), v katerih dejavnosti, ki niso navedene pod (i), (ii) ali (iii), ne zavzemajo več kot 50 % notranje tlorisne površine.

3b.   Za stavbe iz odstavka 3a se lahko pomoč, dodeljena za izboljšanje energetske učinkovitosti stavbe, kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:

| (a) | namestitev integriranih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ki proizvajajo električno energijo, toploto ali hlad; |
| --- | --- |

(a)

namestitev integriranih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ki proizvajajo električno energijo, toploto ali hlad;

| (b) | namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem;

| (c) | izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če so parkirišča v stavbi ali neposredno ob njej; |
| --- | --- |

(c)

izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če so parkirišča v stavbi ali neposredno ob njej;

| (d) | namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturiranim polaganjem kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom pasivnega omrežja na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča; |
| --- | --- |

(d)

namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturiranim polaganjem kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom pasivnega omrežja na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča;

| (e) | naložbe v zelene strehe in opremo za ponovno uporabo deževnice. |
| --- | --- |

(e)

naložbe v zelene strehe in opremo za ponovno uporabo deževnice.

V primeru takih kombiniranih del, navedenih v točkah (a) do (e), so upravičeni stroški skupni naložbeni stroški različnih naprav in opreme. Stroški, ki niso neposredno povezani z doseganjem višje ravni energetske učinkovitosti, niso upravičeni.

3c.   Pomoč se lahko dodeli lastniku(-om) ali najemniku(-om) stavbe, odvisno od tega, kdo je naročnik del za izboljšanje energetske učinkovitosti.

3d.   Pomoč se lahko dodeli tudi za izboljšanje energetske učinkovitosti opreme za ogrevanje ali hlajenje v stavbi. Pomoč za namestitev naprav za pridobivanje energije na kurilno olje, premog ali plin se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Pomoč se lahko dodeli za namestitev energetsko učinkovitejše opreme za pridobivanje energije na plin, če ta nadomesti opremo za pridobivanje energije na kurilno olje ali premog in če se zagotovi, da se oprema za pridobivanje energije na plin najpozneje do leta 2050 nadomesti z opremo, ki uporablja obnovljiva goriva.“;

| (e) | vstavita se naslednja odstavka 6a in 7:

  „6a.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb iz odstavka 3a, kadar izboljšave energetske učinkovitosti v primeru prenove obstoječih stavb vodijo k zmanjšanju povpraševanja po primarni energiji za vsaj 40 %.


  7.   Pomoč za izboljšanje energetske učinkovitost stavb je pod naslednjimi kumulativnimi pogoji lahko namenjena tudi spodbujanju pogodbenega zagotavljanja prihranka energije:






  (a) | podpora je v obliki posojila ali jamstva ponudniku ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti v okviru pogodbe o energetski učinkovitosti ali je sestavljena iz finančnega produkta, namenjenega refinanciranju zadevnega ponudnika (npr. faktoring, forfetiranje); |
| --- | --- | --- |

(e)

vstavita se naslednja odstavka 6a in 7:

„6a.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb iz odstavka 3a, kadar izboljšave energetske učinkovitosti v primeru prenove obstoječih stavb vodijo k zmanjšanju povpraševanja po primarni energiji za vsaj 40 %.

7.   Pomoč za izboljšanje energetske učinkovitost stavb je pod naslednjimi kumulativnimi pogoji lahko namenjena tudi spodbujanju pogodbenega zagotavljanja prihranka energije:

(a)

podpora je v obliki posojila ali jamstva ponudniku ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti v okviru pogodbe o energetski učinkovitosti ali je sestavljena iz finančnega produkta, namenjenega refinanciranju zadevnega ponudnika (npr. faktoring, forfetiranje);

| (b) | nominalni znesek skupnega neizplačanega financiranja, zagotovljenega v skladu s tem odstavkom, na upravičenca ne presega 30 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(b)

nominalni znesek skupnega neizplačanega financiranja, zagotovljenega v skladu s tem odstavkom, na upravičenca ne presega 30 milijonov EUR;

| (c) | podpora se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so ponudniki ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(c)

podpora se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so ponudniki ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti;

| (d) | podpora se zagotovi za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v smislu člena 2, točka 27 Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

(d)

podpora se zagotovi za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v smislu člena 2, točka 27 Direktive 2012/27/EU;

| (e) | pogodbeno zagotavljanje prihranka energije se nanaša na stavbo iz odstavka 3a.“; |
| --- | --- |

(e)

pogodbeno zagotavljanje prihranka energije se nanaša na stavbo iz odstavka 3a.“;

| (26) | člen 39 se spremeni:






  (a) | odstavki 2, 2a in 3 se nadomestijo z naslednjim:

  „2.   Naložbe, ki izboljšujejo energetsko učinkovitost stavb, so upravičene do pomoči iz tega člena.


  2a.   Kadar se naložbe nanašajo na izboljšanje energetske učinkovitosti (i) stanovanjskih stavb, (ii) stavb, namenjenih izobraževanju ali socialnim storitvam, (iii) stavb, namenjenih javni upravi ali pravosodnim, policijskim ali gasilskim storitvam, ali (iv) stavb iz točk (i), (ii) ali (iii), v katerih dejavnosti, ki niso navedene v točkah (i), (ii) ali (iii), zavzemajo največ 50 % tlorisne površine, se pomoč, dodeljena za izboljšanje energetske učinkovitosti stavbe, lahko kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:






  (a) | namestitev integriranih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ki proizvajajo električno energijo, toploto ali hlad; |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

člen 39 se spremeni:

(a)

odstavki 2, 2a in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Naložbe, ki izboljšujejo energetsko učinkovitost stavb, so upravičene do pomoči iz tega člena.

2a.   Kadar se naložbe nanašajo na izboljšanje energetske učinkovitosti (i) stanovanjskih stavb, (ii) stavb, namenjenih izobraževanju ali socialnim storitvam, (iii) stavb, namenjenih javni upravi ali pravosodnim, policijskim ali gasilskim storitvam, ali (iv) stavb iz točk (i), (ii) ali (iii), v katerih dejavnosti, ki niso navedene v točkah (i), (ii) ali (iii), zavzemajo največ 50 % tlorisne površine, se pomoč, dodeljena za izboljšanje energetske učinkovitosti stavbe, lahko kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:

(a)

namestitev integriranih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ki proizvajajo električno energijo, toploto ali hlad;

| (b) | namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem;

| (c) | izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če je parkirišče v stavbi ali neposredno ob njej; |
| --- | --- |

(c)

izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če je parkirišče v stavbi ali neposredno ob njej;

| (d) | namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme. Upravičene naložbe lahko vključujejo ukrepe, omejene na pasivno hišno ožičenje ali strukturirano polaganje kablov za podatkovna omrežja in po potrebi na pomožni del pasivnega omrežja na zemljišču, ki mu stavba pripada. Ožičenje ali polaganje kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča je izključeno; |
| --- | --- |

(d)

namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme. Upravičene naložbe lahko vključujejo ukrepe, omejene na pasivno hišno ožičenje ali strukturirano polaganje kablov za podatkovna omrežja in po potrebi na pomožni del pasivnega omrežja na zemljišču, ki mu stavba pripada. Ožičenje ali polaganje kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča je izključeno;

| (e) | naložbe v zelene strehe in opremo za ponovno uporabo deževnice. |
| --- | --- |

(e)

naložbe v zelene strehe in opremo za ponovno uporabo deževnice.

3.   Upravičeni stroški so skupni stroški projekta energetske učinkovitosti, razen za stavbe iz odstavka 2a, pri katerih so upravičeni stroški skupni stroški projekta energetske učinkovitosti in naložbeni stroški različnih delov opreme iz odstavka 2a.“;

| (b) | v odstavku 5 se prvi in drugi stavek nadomestita z naslednjim:

  „5.   Sklad za energetsko učinkovitost ali drug finančni posrednik odobri posojila ali jamstva za upravičene projekte energetske učinkovitosti. Nominalna vrednost posojila ali zajamčenega zneska ne presega 20 milijonov EUR na projekt na ravni končnih upravičencev, razen v primeru kombiniranih naložb iz odstavka 2a, kjer ne presega 30 milijonov EUR.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se prvi in drugi stavek nadomestita z naslednjim:

„5.   Sklad za energetsko učinkovitost ali drug finančni posrednik odobri posojila ali jamstva za upravičene projekte energetske učinkovitosti. Nominalna vrednost posojila ali zajamčenega zneska ne presega 20 milijonov EUR na projekt na ravni končnih upravičencev, razen v primeru kombiniranih naložb iz odstavka 2a, kjer ne presega 30 milijonov EUR.“;

| (c) | v odstavku 8 se točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | sklad za energetsko učinkovitost ali finančni posrednik se ustanovi v skladu z veljavno zakonodajo in država članica zagotovi postopek skrbnega pregleda, da se preveri, da bo za izvajanje ukrepa pomoči za energetsko učinkovitost uporabljena tržno utemeljena naložbena strategija.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 8 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

sklad za energetsko učinkovitost ali finančni posrednik se ustanovi v skladu z veljavno zakonodajo in država članica zagotovi postopek skrbnega pregleda, da se preveri, da bo za izvajanje ukrepa pomoči za energetsko učinkovitost uporabljena tržno utemeljena naložbena strategija.“;

| (d) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „10.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo. Pomoč se lahko na podlagi tega člena dodeli za naložbe, izvedene zaradi zagotovitve skladnosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, pod pogojem, da se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo. Pomoč se lahko na podlagi tega člena dodeli za naložbe, izvedene zaradi zagotovitve skladnosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, pod pogojem, da se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.“;

| (e) | doda se naslednji odstavek 11:

  „11.   Pomoč se lahko dodeli tudi za izboljšanje energetske učinkovitosti opreme za ogrevanje ali hlajenje v stavbi. Pomoč za namestitev naprav za pridobivanje energije na kurilno olje, premog ali plin se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Pomoč se lahko dodeli za namestitev energetsko učinkovitejše opreme za pridobivanje energije na plin, če ta nadomesti opremo za ogrevanje na kurilno olje ali premog in če se zagotovi, da se oprema za pridobivanje energije na plin najpozneje do leta 2050 nadomesti z opremo, ki uporablja obnovljiva goriva.“; |
| --- | --- |

(e)

doda se naslednji odstavek 11:

„11.   Pomoč se lahko dodeli tudi za izboljšanje energetske učinkovitosti opreme za ogrevanje ali hlajenje v stavbi. Pomoč za namestitev naprav za pridobivanje energije na kurilno olje, premog ali plin se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Pomoč se lahko dodeli za namestitev energetsko učinkovitejše opreme za pridobivanje energije na plin, če ta nadomesti opremo za ogrevanje na kurilno olje ali premog in če se zagotovi, da se oprema za pridobivanje energije na plin najpozneje do leta 2050 nadomesti z opremo, ki uporablja obnovljiva goriva.“;

| (27) | člen 40 se črta; |
| --- | --- |

(27)

člen 40 se črta;

| (28) | člen 41 se spremeni:






  (a) | naslov in odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 41
  Pomoč za naložbe za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom

  1.   Pomoč za naložbe za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“; |
| --- | --- | --- |

(28)

člen 41 se spremeni:

(a)

naslov in odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 41

Pomoč za naložbe za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom

1.   Pomoč za naložbe za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Pomoč za naložbe za projekte shranjevanja na podlagi tega člena je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le v obsegu, v katerem je dodeljena na podlagi sheme, odprte za kombinirane projekte obnovljivih virov energije in shranjevanja (za števcem), kadar sta oba elementa nameščena in začneta delovati istočasno. Naložba v shranjevanje nima večje zmogljivosti kot s tem povezana naložba v obnovljive vire energije. Pomoč za shranjevanje, povezana z obstoječo napravo za proizvodnjo obnovljive energije (za števcem), se lahko prav tako vključi v isto shemo, če naložba v shranjevanje izpolnjuje enake pogoje in se vsi naložbeni projekti (v obnovljive vire in shranjevanje) štejejo za integrirani projekt, kar zadeva preverjanje skladnosti s pragovi iz člena 4.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Pomoč za naložbe za projekte shranjevanja na podlagi tega člena je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le v obsegu, v katerem je dodeljena na podlagi sheme, odprte za kombinirane projekte obnovljivih virov energije in shranjevanja (za števcem), kadar sta oba elementa nameščena in začneta delovati istočasno. Naložba v shranjevanje nima večje zmogljivosti kot s tem povezana naložba v obnovljive vire energije. Pomoč za shranjevanje, povezana z obstoječo napravo za proizvodnjo obnovljive energije (za števcem), se lahko prav tako vključi v isto shemo, če naložba v shranjevanje izpolnjuje enake pogoje in se vsi naložbeni projekti (v obnovljive vire in shranjevanje) štejejo za integrirani projekt, kar zadeva preverjanje skladnosti s pragovi iz člena 4.“;

| (c) | odstavki 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

  „2.   Pomoč za naložbe za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina in biomasnih goriv je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX, del A, k navedeni direktivi.


  3.   Pomoč za naložbe za proizvodnjo vodika je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za naprave, ki proizvajajo izključno obnovljivi vodik. Pri projektih na področju obnovljivega vodika, ki jih sestavljajo elektrolizator in ena ali več enot za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov za eno samo točko povezave na omrežje, zmogljivost elektrolizatorja ne presega skupne zmogljivosti enot za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Pomoč za naložbe lahko zajema namensko infrastrukturo za prenos ali distribucijo obnovljivega vodika ter skladišča za obnovljivi vodik.


  4.   Pomoč za naložbe za nove ali prenovljene enote za soproizvodnjo z visokim izkoristkom je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če te naprave zagotavljajo skupne prihranke primarne energije v primerjavi z ločeno proizvodnjo toplote in električne energije, kot je določeno v Direktivi 2012/27/EU ali kateri koli naknadni zakonodaji, ki ta akt v celoti ali delno nadomešča.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavki 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Pomoč za naložbe za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina in biomasnih goriv je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX, del A, k navedeni direktivi.

3.   Pomoč za naložbe za proizvodnjo vodika je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za naprave, ki proizvajajo izključno obnovljivi vodik. Pri projektih na področju obnovljivega vodika, ki jih sestavljajo elektrolizator in ena ali več enot za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov za eno samo točko povezave na omrežje, zmogljivost elektrolizatorja ne presega skupne zmogljivosti enot za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Pomoč za naložbe lahko zajema namensko infrastrukturo za prenos ali distribucijo obnovljivega vodika ter skladišča za obnovljivi vodik.

4.   Pomoč za naložbe za nove ali prenovljene enote za soproizvodnjo z visokim izkoristkom je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če te naprave zagotavljajo skupne prihranke primarne energije v primerjavi z ločeno proizvodnjo toplote in električne energije, kot je določeno v Direktivi 2012/27/EU ali kateri koli naknadni zakonodaji, ki ta akt v celoti ali delno nadomešča.“;

| (d) | vstavi se naslednji odstavek 4a:

  „4a.   Pomoč za naložbe za soproizvodnjo z visokim izkoristkom je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če ni namenjena napravam za soproizvodnjo na fosilna goriva, razen če gre za zemeljski plin, pri katerem je zagotovljena skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050.“; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek 4a:

„4a.   Pomoč za naložbe za soproizvodnjo z visokim izkoristkom je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če ni namenjena napravam za soproizvodnjo na fosilna goriva, razen če gre za zemeljski plin, pri katerem je zagotovljena skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050.“;

| (e) | odstavki 5, 6 in 7 se nadomestijo z naslednjim:

  „5.   Pomoč za naložbe se dodeli za novo nameščene ali prenovljene zmogljivosti. Znesek pomoči je neodvisen od proizvodnje.


  6.   Upravičeni stroški so skupni stroški naložbe.


  7.   Intenzivnost pomoči ne presega:






  (a) | 30 % upravičenih stroškov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom; |
| --- | --- | --- |

(e)

odstavki 5, 6 in 7 se nadomestijo z naslednjim:

„5.   Pomoč za naložbe se dodeli za novo nameščene ali prenovljene zmogljivosti. Znesek pomoči je neodvisen od proizvodnje.

6.   Upravičeni stroški so skupni stroški naložbe.

7.   Intenzivnost pomoči ne presega:

(a)

30 % upravičenih stroškov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom;

| (b) | 15 % upravičenih stroškov za projekte, ki vključujejo shranjevanje električne energije.“; |
| --- | --- |

(b)

15 % upravičenih stroškov za projekte, ki vključujejo shranjevanje električne energije.“;

| (f) | odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

  „9.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe, ki uporabljajo samo obnovljive vire energije, vključno z zeleno soproizvodnjo.


  10.   Kadar je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb na podlagi jasnih, preglednih, nediskriminatornih in objektivnih meril, ki so predhodno opredeljena v skladu s ciljem ukrepa in čim bolj zmanjšujejo tveganje strateških ponudb, lahko intenzivnost pomoči doseže 100 % upravičenih stroškov. Ta merila se objavijo vsaj 6 tednov pred rokom za oddajo vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca. Konkurenčni postopek zbiranja ponudb izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (i) | proračun ali obseg v zvezi s postopkom zbiranja ponudb je zavezujoča omejitev v smislu, da je mogoče pričakovati, da vsi ponudniki ne bodo prejeli pomoči; |
| --- | --- | --- |

(f)

odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

„9.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe, ki uporabljajo samo obnovljive vire energije, vključno z zeleno soproizvodnjo.

10.   Kadar je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb na podlagi jasnih, preglednih, nediskriminatornih in objektivnih meril, ki so predhodno opredeljena v skladu s ciljem ukrepa in čim bolj zmanjšujejo tveganje strateških ponudb, lahko intenzivnost pomoči doseže 100 % upravičenih stroškov. Ta merila se objavijo vsaj 6 tednov pred rokom za oddajo vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca. Konkurenčni postopek zbiranja ponudb izpolnjuje vsa naslednja merila:

(i)

proračun ali obseg v zvezi s postopkom zbiranja ponudb je zavezujoča omejitev v smislu, da je mogoče pričakovati, da vsi ponudniki ne bodo prejeli pomoči;

| (ii) | pričakovano število ponudnikov zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence; |
| --- | --- |

(ii)

pričakovano število ponudnikov zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence;

| (iii) | zasnova postopkov zbiranja ponudb, v okviru katerih med izvajanjem sheme ni bilo prejetih dovolj ponudb, se popravi, da se v nadaljnjih postopkih zbiranja ponudb ali čim prej ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca; |
| --- | --- |

(iii)

zasnova postopkov zbiranja ponudb, v okviru katerih med izvajanjem sheme ni bilo prejetih dovolj ponudb, se popravi, da se v nadaljnjih postopkih zbiranja ponudb ali čim prej ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca;

| (iv) | naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so nadaljnja pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se preprečijo, saj bi lahko ogrozile učinkovitost izida postopka.“; |
| --- | --- |

(iv)

naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so nadaljnja pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se preprečijo, saj bi lahko ogrozile učinkovitost izida postopka.“;

| (29) | člen 42 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pomoč se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb na podlagi jasnih, preglednih, nediskriminatornih in objektivnih meril, ki so predhodno opredeljena v skladu s ciljem ukrepa in čim bolj zmanjšujejo tveganje strateških ponudb. Ta merila se objavijo vsaj 6 tednov pred rokom za oddajo vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca. Konkurenčni postopek zbiranja ponudb izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (i) | proračun ali obseg v zvezi s postopkom zbiranja ponudb je zavezujoča omejitev v smislu, da je mogoče pričakovati, da vsi ponudniki ne bodo prejeli pomoči; |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

člen 42 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pomoč se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb na podlagi jasnih, preglednih, nediskriminatornih in objektivnih meril, ki so predhodno opredeljena v skladu s ciljem ukrepa in čim bolj zmanjšujejo tveganje strateških ponudb. Ta merila se objavijo vsaj 6 tednov pred rokom za oddajo vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca. Konkurenčni postopek zbiranja ponudb izpolnjuje vsa naslednja merila:

(i)

proračun ali obseg v zvezi s postopkom zbiranja ponudb je zavezujoča omejitev v smislu, da je mogoče pričakovati, da vsi ponudniki ne bodo prejeli pomoči;

| (ii) | pričakovano število ponudnikov zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence; |
| --- | --- |

(ii)

pričakovano število ponudnikov zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence;

| (iii) | zasnova postopkov zbiranja ponudb, v okviru katerih med izvajanjem sheme ni bilo prejetih dovolj ponudb, se popravi, da se v nadaljnjih postopkih zbiranja ponudb ali čim prej ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca; |
| --- | --- |

(iii)

zasnova postopkov zbiranja ponudb, v okviru katerih med izvajanjem sheme ni bilo prejetih dovolj ponudb, se popravi, da se v nadaljnjih postopkih zbiranja ponudb ali čim prej ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca;

| (iv) | naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so nadaljnja pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se preprečijo, saj bi lahko ogrozile učinkovitost izida postopka. |
| --- | --- |

(iv)

naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so nadaljnja pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se preprečijo, saj bi lahko ogrozile učinkovitost izida postopka.

Postopek zbiranja ponudb je odprt za vse proizvajalce, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov na nediskriminatoren način.“;

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Pomoč se ne izplača za obdobja, v katerih so cene negativne. Da bi se izognili dvomom, to velja od trenutka, ko cene postanejo negativne.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Pomoč se ne izplača za obdobja, v katerih so cene negativne. Da bi se izognili dvomom, to velja od trenutka, ko cene postanejo negativne.“;

| (c) | odstavki 8, 9 in 10 se črtajo; |
| --- | --- |

(c)

odstavki 8, 9 in 10 se črtajo;

| (d) | odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

  „11.   Pomoč se dodeli samo, dokler ni obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov v celoti amortiziran v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli. Vse prejete pomoči za naložbe se odštejejo od pomoči za tekoče poslovanje.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

„11.   Pomoč se dodeli samo, dokler ni obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov v celoti amortiziran v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli. Vse prejete pomoči za naložbe se odštejejo od pomoči za tekoče poslovanje.“;

| (30) | člen 43 se spremeni:






  (a) | naslov ter odstavka 1 in 2 se nadomestijo z naslednjim:

  „Člen 43
  Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika v manjših obratih ter za spodbujanje skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov

  1.   Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika v manjših obratih ter za spodbujanje skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč za tekoče poslovanje za manjše obrate je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo do naslednjih pragov zmogljivosti:






  (a) | za projekte proizvodnje ali shranjevanja električne energije: projekti pod veljavnim pragom iz člena 5 Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

člen 43 se spremeni:

(a)

naslov ter odstavka 1 in 2 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 43

Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika v manjših obratih ter za spodbujanje skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov

1.   Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika v manjših obratih ter za spodbujanje skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč za tekoče poslovanje za manjše obrate je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo do naslednjih pragov zmogljivosti:

(a)

za projekte proizvodnje ali shranjevanja električne energije: projekti pod veljavnim pragom iz člena 5 Uredbe (EU) 2019/943;

| (b) | za tehnologije za proizvodnjo toplote in plina iz obnovljivih virov: projekti z inštalirano močjo manj kot 400 kW.
  Za izračun navedenih najvišjih zmogljivosti se manjši obrati s skupno točko povezave na elektroenergetsko omrežje štejejo za en sam obrat.“; |
| --- | --- |

(b)

za tehnologije za proizvodnjo toplote in plina iz obnovljivih virov: projekti z inštalirano močjo manj kot 400 kW.

Za izračun navedenih najvišjih zmogljivosti se manjši obrati s skupno točko povezave na elektroenergetsko omrežje štejejo za en sam obrat.“;

| (b) | vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

  „2a.   Pomoč skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za projekte z inštalirano močjo manj kot 1 MW, ki jih izvajajo subjekti, ki ustrezajo opredelitvi skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov.


  2b.   Pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo vodika je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za naprave, ki proizvajajo izključno obnovljivi vodik.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

„2a.   Pomoč skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za projekte z inštalirano močjo manj kot 1 MW, ki jih izvajajo subjekti, ki ustrezajo opredelitvi skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov.

2b.   Pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo vodika je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za naprave, ki proizvajajo izključno obnovljivi vodik.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina in biomasnih goriv je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX, del A, k navedeni direktivi.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina in biomasnih goriv je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX, del A, k navedeni direktivi.“;

| (31) | člen 44 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 44
  Pomoč v obliki znižanja davkov v skladu z Direktivo 2003/96/ES

  1.   Sheme pomoči v obliki znižanja davkov, ki izpolnjujejo pogoje iz Direktive Sveta 2003/96/ES (*32), so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičenci znižanja davkov se izberejo na podlagi preglednih in objektivnih meril ter plačajo vsaj ustrezno najnižjo raven obdavčitve Unije, ki jo zahteva Direktiva 2003/96/ES.


  3.   Sheme pomoči v obliki znižanja davkov lahko temeljijo na znižanju veljavne davčne stopnje ali na plačilu fiksnega zneska nadomestila ali na podlagi kombinacije teh mehanizmov.


  4.   Znižanje davkov za proizvode iz člena 16(1) Direktive Sveta 2003/96/ES je izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX, del A, k navedeni direktivi.


  5.   Znižanje davkov v korist energetsko intenzivnih dejavnosti, opredeljenih v členu 17(1), točka (a), Direktive Sveta 2003/96/ES, je izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Upravičenci v okviru takih shem, ki so velika podjetja, poleg tega:






  (a) | izpolnjujejo obveznost izvedbe energetskega pregleda v smislu člena 8 Direktive 2012/27/EU, bodisi kot samostojnega energetskega pregleda bodisi v okviru certificiranega sistema upravljanja z energijo ali sistema okoljskega upravljanja, na primer sistema EU za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ter |
| --- | --- | --- |

(31)

člen 44 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 44

Pomoč v obliki znižanja davkov v skladu z Direktivo 2003/96/ES

1.   Sheme pomoči v obliki znižanja davkov, ki izpolnjujejo pogoje iz Direktive Sveta 2003/96/ES (*32), so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičenci znižanja davkov se izberejo na podlagi preglednih in objektivnih meril ter plačajo vsaj ustrezno najnižjo raven obdavčitve Unije, ki jo zahteva Direktiva 2003/96/ES.

3.   Sheme pomoči v obliki znižanja davkov lahko temeljijo na znižanju veljavne davčne stopnje ali na plačilu fiksnega zneska nadomestila ali na podlagi kombinacije teh mehanizmov.

4.   Znižanje davkov za proizvode iz člena 16(1) Direktive Sveta 2003/96/ES je izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX, del A, k navedeni direktivi.

5.   Znižanje davkov v korist energetsko intenzivnih dejavnosti, opredeljenih v členu 17(1), točka (a), Direktive Sveta 2003/96/ES, je izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Upravičenci v okviru takih shem, ki so velika podjetja, poleg tega:

(a)

izpolnjujejo obveznost izvedbe energetskega pregleda v smislu člena 8 Direktive 2012/27/EU, bodisi kot samostojnega energetskega pregleda bodisi v okviru certificiranega sistema upravljanja z energijo ali sistema okoljskega upravljanja, na primer sistema EU za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ter

| (b) | v [treh letih] od trenutka, ko se znižanje odobri:






  — | izvedejo priporočila iz revizijskega poročila, če čas vračila zadevnih naložb ne presega treh let in so stroški njihovih naložb sorazmerni, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v [treh letih] od trenutka, ko se znižanje odobri:

—

izvedejo priporočila iz revizijskega poročila, če čas vračila zadevnih naložb ne presega treh let in so stroški njihovih naložb sorazmerni, ali

| — | vložijo znaten delež v višini vsaj 50 % zneska znižanja v projekte, katerih rezultat je znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov naprave. Kadar je to ustrezno, bi to moralo privesti do zmanjšanja precej pod ustrezno referenčno vrednostjo, ki se uporablja za brezplačno dodelitev v sistemu EU za trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

—

vložijo znaten delež v višini vsaj 50 % zneska znižanja v projekte, katerih rezultat je znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov naprave. Kadar je to ustrezno, bi to moralo privesti do zmanjšanja precej pod ustrezno referenčno vrednostjo, ki se uporablja za brezplačno dodelitev v sistemu EU za trgovanje z emisijami.

(*32)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).“;"

*32

| (32) | vstavi se naslednji člen 44a:

  „Člen 44a
  Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev

  1.   Sheme pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I. Ta člen se ne uporablja za znižanja davkov ali dajatev na energente, vključno z električno energijo.


  2.   Upravičenci do znižanja davka ali dajatve so podjetja, ki jih višji davek ali dajatev najbolj prizadene in ki povečanja proizvodnih stroškov ne morejo prenesti na stranke brez znatnega zmanjšanja prodaje. Upravičenci se izberejo na podlagi preglednih, nediskriminatornih in objektivnih meril.


  3.   Pomoč se dodeli na enak način vsem podjetjem, dejavnim v istem sektorju gospodarske dejavnosti, ki so glede na cilje znižanja davka ali dajatve v enakem ali podobnem dejanskem položaju. Bruto ekvivalent nepovratnih sredstev pomoči ne presega 80 % nominalne davčne stopnje ali stopnje dajatve.


  4.   Sheme pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev lahko temeljijo na znižanju veljavne davčne stopnje ali na plačilu fiksnega zneska nadomestila ali na podlagi kombinacije teh mehanizmov.“; |
| --- | --- |

(32)

vstavi se naslednji člen 44a:

„Člen 44a

Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev

1.   Sheme pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I. Ta člen se ne uporablja za znižanja davkov ali dajatev na energente, vključno z električno energijo.

2.   Upravičenci do znižanja davka ali dajatve so podjetja, ki jih višji davek ali dajatev najbolj prizadene in ki povečanja proizvodnih stroškov ne morejo prenesti na stranke brez znatnega zmanjšanja prodaje. Upravičenci se izberejo na podlagi preglednih, nediskriminatornih in objektivnih meril.

3.   Pomoč se dodeli na enak način vsem podjetjem, dejavnim v istem sektorju gospodarske dejavnosti, ki so glede na cilje znižanja davka ali dajatve v enakem ali podobnem dejanskem položaju. Bruto ekvivalent nepovratnih sredstev pomoči ne presega 80 % nominalne davčne stopnje ali stopnje dajatve.

4.   Sheme pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali parafiskalnih dajatev lahko temeljijo na znižanju veljavne davčne stopnje ali na plačilu fiksnega zneska nadomestila ali na podlagi kombinacije teh mehanizmov.“;

| (33) | člena 45 in 46 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 45
  Pomoč za naložbe za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ali izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev

  1.   Pomoč za naložbe za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ali izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč se dodeli za naložbe, s katerimi se doseže eden ali več naslednjih rezultatov:






  (a) | sanacija okoljske škode, kar zajema tudi poslabšanje kakovosti tal, površinske ali podzemne vode ali morskega okolja; |
| --- | --- | --- |

(33)

člena 45 in 46 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 45

Pomoč za naložbe za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ali izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev

1.   Pomoč za naložbe za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ali izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč se dodeli za naložbe, s katerimi se doseže eden ali več naslednjih rezultatov:

(a)

sanacija okoljske škode, kar zajema tudi poslabšanje kakovosti tal, površinske ali podzemne vode ali morskega okolja;

| (b) | rehabilitacija degradiranih naravnih habitatov in ekosistemov; |
| --- | --- |

(b)

rehabilitacija degradiranih naravnih habitatov in ekosistemov;

| (c) | varstvo ali obnova biotske raznovrstnosti ali ekosistemov, kadar te naložbe prispevajo k doseganju dobrega stanja ekosistemov ali k varovanju ekosistemov, ki so že v dobrem stanju; |
| --- | --- |

(c)

varstvo ali obnova biotske raznovrstnosti ali ekosistemov, kadar te naložbe prispevajo k doseganju dobrega stanja ekosistemov ali k varovanju ekosistemov, ki so že v dobrem stanju;

| (d) | izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev. |
| --- | --- |

(d)

izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev.

2a.   Ta člen se ne uporablja za pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo potresi, snežni in zemeljski plazovi, poplave, tornadi, orkani, vulkanski izbruhi in naravni požari naravnega izvora, ki je zajeta v členu 50 te uredbe.

2b.   Pomoč za rehabilitacijo po zaprtju elektrarn in zaključku rudarskih dejavnosti se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

3.   Brez poseganja v pravila Unije o odgovornosti za okoljsko škodo, zlasti Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*33), kadar se identificira podjetje, odgovorno za okoljsko škodo v skladu z veljavno zakonodajo v posamezni državi članici, navedeno podjetje financira dela, potrebna za preprečevanje in odpravo degradacije okolja in kontaminacije v skladu z načelom ‚onesnaževalec plača‘, za dela, za katera bi bilo podjetje zakonsko zavezano, da jih izvede, pa se ne dodeli nobena pomoč. Država članica sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s sodnimi postopki, da identificira odgovorno podjetje in mu naloži ustrezne stroške. Kadar subjekta, ki je odgovoren v skladu z veljavno zakonodajo, ni mogoče identificirati ali mu naložiti stroškov, zlasti ker je odgovorno podjetje prenehalo pravno obstajati in se nobeno drugo podjetje ne more šteti za njegovega pravnega naslednika, ali če ni zadostnega finančnega jamstva za kritje stroškov sanacije, se pomoč lahko dodeli za podporo celotnemu projektu. Pomoč se ne dodeli za izvajanje izravnalnih ukrepov iz člena 6(4) Direktive Sveta 92/43/EGS (*34). Pomoč se lahko dodeli v skladu s tem členom za kritje dodatnih stroškov, potrebnih za povečanje obsega ali ambicij navedenih ukrepov, ki presegajo pravne obveznosti iz člena 6(4) Direktive 92/43/EGS.

4.   Upravičeni stroški za naložbe v sanacijo okoljske škode ali rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov so stroški, nastali zaradi sanacijskih ali rehabilitacijskih del, od katerih se odšteje znesek povečanja vrednosti zemljišča ali premoženja.

5.   Oceno povečanja vrednosti zemljišča ali premoženja, ki je posledica sanacije ali rehabilitacije, opravi neodvisni kvalificirani strokovnjak.

5a.   Upravičeni stroški za naložbe v varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev so skupni stroški del, katerih rezultat je prispevek k varstvu ali obnovi biotske raznovrstnosti ali izvajanju sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev.

6.   Intenzivnost pomoči ne presega:

| (a) | 100 % upravičenih stroškov za naložbe v sanacijo okoljske škode ali rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov; |
| --- | --- |

(a)

100 % upravičenih stroškov za naložbe v sanacijo okoljske škode ali rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov;

| (b) | 70 % upravičenih stroškov za naložbe v varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ter v sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev. |
| --- | --- |

(b)

70 % upravičenih stroškov za naložbe v varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ter v sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev.

7.   Intenzivnost pomoči za naložbe v varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev se lahko poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno malim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednjim podjetjem.

Člen 46

Pomoč za naložbe za energetsko učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje

1.   Pomoč za naložbe za izgradnjo ali nadgradnjo energetsko učinkovitih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

1a.   Pomoč se dodeli le za izgradnjo ali nadgradnjo sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki so ali bodo postali energetsko učinkoviti. Če sistem zaradi podprtih del še ne postane energetsko učinkovit, se nadaljnje nadgradnje, potrebne za doseganje standarda energetske učinkovitosti, začnejo v treh letih od začetka podprtih del.

1b.   Pomoč se ne dodeli za izgradnjo ali nadgradnjo obratov za proizvodnjo energije, ki temeljijo na fosilnih gorivih, razen pri zemeljskem plinu. Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo proizvodnje energije, ki temelji na zemeljskem plinu, se lahko dodeli le, če je zagotovljena skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050.

1c.   Pomoč za nadgradnje omrežij za shranjevanje in distribucijo, ki prenašajo ogrevanje in hlajenje, proizvedeno na podlagi fosilnih goriv, se lahko dodeli le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | distribucijsko omrežje je ali postane primerno za prenos ogrevanja ali hlajenja, proizvedenega iz obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

(a)

distribucijsko omrežje je ali postane primerno za prenos ogrevanja ali hlajenja, proizvedenega iz obnovljivih virov energije;

| (b) | nadgradnja ne povzroči povečane proizvodnje energije iz fosilnih goriv, razen pri zemeljskem plinu; |
| --- | --- |

(b)

nadgradnja ne povzroči povečane proizvodnje energije iz fosilnih goriv, razen pri zemeljskem plinu;

| (c) | v primeru nadgradnje shranjevanja ali omrežja, ki distribuira ogrevanje in hlajenje, proizvedeno iz zemeljskega plina, se zagotovi skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050. |
| --- | --- |

(c)

v primeru nadgradnje shranjevanja ali omrežja, ki distribuira ogrevanje in hlajenje, proizvedeno iz zemeljskega plina, se zagotovi skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050.

2.   Upravičeni stroški so stroški naložb, povezani z izgradnjo ali nadgradnjo energetsko učinkovitega sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja.

3.   Intenzivnost pomoči ne presega 30 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno malim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednjim podjetjem.

4.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe, ki uporabljajo samo obnovljive vire energije, vključno z zeleno soproizvodnjo.

5.   Kot alternativa odstavku 3 lahko intenzivnost pomoči doseže do 100 % vrzeli v financiranju, izračunane kot razlika med pozitivnimi in negativnimi denarnimi tokovi v življenjski dobi naložbe, diskontiranimi na njihovo trenutno vrednost z uporabo stroškov kapitala.

(*33)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56)."

*33

(*34)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).“;"

*34

| (34) | člen 47 se spremeni:






  (a) | naslov ter odstavki 1 do 7 se nadomestijo z naslednjim:

  „Člen 47
  Pomoč za naložbe za učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo

  1.   Pomoč za naložbe za učinkovito rabo virov in krožnost je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč se dodeli za naslednje vrste naložb:






  (a) | naložbe za izboljšanje učinkovite rabe virov na podlagi vsaj ene od naslednjih možnosti:






  — | neto zmanjšanje virov, porabljenih pri pridobivanju določene količine proizvodnje. Porabljeni viri vključujejo vse porabljene materialne vire, razen energije, zmanjšanje pa se določi z merjenjem ali oceno porabe pred izvajanjem ukrepa pomoči in po njem, pri čemer se upoštevajo vse prilagoditve zunanjih pogojev, ki bi lahko vplivale na porabo virov, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(34)

člen 47 se spremeni:

(a)

naslov ter odstavki 1 do 7 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 47

Pomoč za naložbe za učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo

1.   Pomoč za naložbe za učinkovito rabo virov in krožnost je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč se dodeli za naslednje vrste naložb:

(a)

naložbe za izboljšanje učinkovite rabe virov na podlagi vsaj ene od naslednjih možnosti:

—

neto zmanjšanje virov, porabljenih pri pridobivanju določene količine proizvodnje. Porabljeni viri vključujejo vse porabljene materialne vire, razen energije, zmanjšanje pa se določi z merjenjem ali oceno porabe pred izvajanjem ukrepa pomoči in po njem, pri čemer se upoštevajo vse prilagoditve zunanjih pogojev, ki bi lahko vplivale na porabo virov,

| — | nadomestitev primarnih surovin s sekundarnimi (ponovno uporabljenimi ali recikliranimi); |
| --- | --- |

—

nadomestitev primarnih surovin s sekundarnimi (ponovno uporabljenimi ali recikliranimi);

| (b) | naložbe za zmanjšanje odpadkov, ki jih ustvari upravičenec, njihovo preprečevanje, pripravo za ponovno uporabo ter sortiranje in recikliranje, ali naložbe za pripravo za ponovno uporabo, sortiranje in recikliranje odpadkov, ki so jih ustvarile tretje osebe in se sicer ne bi uporabili, bi se odstranili ali obdelali na podlagi postopka obdelave, ki je nižje v prednostnem vrstnem redu hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4, točka 1, Direktive 2008/98/ES, ali na način, ki je manj gospodaren z viri, ali bi to privedlo do nižje kakovosti recikliranja; |
| --- | --- |

(b)

naložbe za zmanjšanje odpadkov, ki jih ustvari upravičenec, njihovo preprečevanje, pripravo za ponovno uporabo ter sortiranje in recikliranje, ali naložbe za pripravo za ponovno uporabo, sortiranje in recikliranje odpadkov, ki so jih ustvarile tretje osebe in se sicer ne bi uporabili, bi se odstranili ali obdelali na podlagi postopka obdelave, ki je nižje v prednostnem vrstnem redu hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4, točka 1, Direktive 2008/98/ES, ali na način, ki je manj gospodaren z viri, ali bi to privedlo do nižje kakovosti recikliranja;

| (c) | naložbe za pripravo za ponovno uporabo, sortiranje in recikliranje drugih proizvodov, surovin ali snovi, ki jih ustvarijo upravičenec ali tretje osebe in se sicer ne bi uporabili, bi se odstranili ali predelali na način, ki je manj gospodaren z viri, ali bi to privedlo do nižje kakovosti recikliranja; |
| --- | --- |

(c)

naložbe za pripravo za ponovno uporabo, sortiranje in recikliranje drugih proizvodov, surovin ali snovi, ki jih ustvarijo upravičenec ali tretje osebe in se sicer ne bi uporabili, bi se odstranili ali predelali na način, ki je manj gospodaren z viri, ali bi to privedlo do nižje kakovosti recikliranja;

| (d) | naložbe za ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov ali drugih proizvodov, surovin ali snovi z namenom priprave za ponovno uporabo ali recikliranje. |
| --- | --- |

(d)

naložbe za ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov ali drugih proizvodov, surovin ali snovi z namenom priprave za ponovno uporabo ali recikliranje.

3.   Pomoč za postopke odstranjevanja in predelave odpadkov za ustvarjanje energije se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

4.   Pomoč podjetij, ki ustvarjajo odpadke, ne razbremenjuje nobenih stroškov ali obveznosti v zvezi z obdelavo odpadkov, za katere so odgovorna v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom, tudi v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca, ali stroškov, ki bi jih bilo treba šteti za običajne stroške podjetja.

5.   Naložba ne povečuje le povpraševanja po odpadkih ali drugih proizvodih, surovinah ali snoveh, ki naj bi bili ponovno uporabljeni, reciklirani ali predelani, temveč povečuje tudi njihovo zbiranje.

6.   Naložba presega ekonomsko donosne ali uveljavljene poslovne prakse, ki se na splošno uporabljajo po Uniji in na področju tehnologij. S tehnološkega vidika bi morala naložba privesti do višje stopnje možnosti recikliranja ali višje kakovosti recikliranega materiala v primerjavi z običajno prakso.

7.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, določeni s primerjavo skupnih naložbenih stroškov projekta in stroškov okolju manj prijaznega projekta ali dejavnosti, ki je lahko:

| (a) | primerljiva naložba, ki bi se realno izvedla brez pomoči in ki ne dosega enake ravni učinkovite rabe virov; |
| --- | --- |

(a)

primerljiva naložba, ki bi se realno izvedla brez pomoči in ki ne dosega enake ravni učinkovite rabe virov;

| (b) | obdelava odpadkov na podlagi postopka obdelave, ki je nižje v prednostnem vrstnem redu hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4, točka 1, Direktive 2008/98/ES, ali na način, ki je manj gospodaren z viri; |
| --- | --- |

(b)

obdelava odpadkov na podlagi postopka obdelave, ki je nižje v prednostnem vrstnem redu hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4, točka 1, Direktive 2008/98/ES, ali na način, ki je manj gospodaren z viri;

| (c) | konvencionalni proizvodni postopek v zvezi s primarno surovino ali proizvodom, če je ponovno uporabljen ali recikliran (sekundarni) proizvod tehnično in ekonomsko nadomestljiv s primarno surovino ali proizvodom.
  Kadar je naložba sestavljena iz dodatne naložbe v že obstoječi obrat, za katerega ni manj okolju prijaznega ekvivalenta, so upravičeni stroški skupni stroški naložbe.“; |
| --- | --- |

(c)

konvencionalni proizvodni postopek v zvezi s primarno surovino ali proizvodom, če je ponovno uporabljen ali recikliran (sekundarni) proizvod tehnično in ekonomsko nadomestljiv s primarno surovino ali proizvodom.

Kadar je naložba sestavljena iz dodatne naložbe v že obstoječi obrat, za katerega ni manj okolju prijaznega ekvivalenta, so upravičeni stroški skupni stroški naložbe.“;

| (b) | v odstavku 8 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „8.   Intenzivnost pomoči ne presega 40 % upravičenih stroškov.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 8 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„8.   Intenzivnost pomoči ne presega 40 % upravičenih stroškov.“;

| (c) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „10.   Pomoč se ne dodeli, kadar se naložba izvede za zagotovitev skladnosti z veljavnimi standardi Unije.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Pomoč se ne dodeli, kadar se naložba izvede za zagotovitev skladnosti z veljavnimi standardi Unije.“;

| (35) | člen 48 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 48
  Pomoč za naložbe za energetsko infrastrukturo

  1.   Pomoč za naložbe za izgradnjo ali nadgradnjo energetske infrastrukture je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč za energetsko infrastrukturo, ki je v skladu z zakonodajo na področju notranjega energetskega trga delno ali v celoti izvzeta iz reguliranja dostopa tretjih oseb ali tarif, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.


  3.   Pomoč za plinsko infrastrukturo se izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če je zadevna infrastruktura namenjena uporabi vodika in/ali obnovljivih plinov ali se večinoma uporablja za prenos vodika in obnovljivih plinov.


  4.   Upravičeni stroški so [skupni] stroški naložbe.


  5.   Intenzivnost pomoči lahko doseže do 100 % vrzeli v financiranju, izračunane kot razlika med pozitivnimi in negativnimi denarnimi tokovi v življenjski dobi naložbe, diskontiranimi na njihovo trenutno vrednost z uporabo stroškov kapitala.“; |
| --- | --- |

(35)

člen 48 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 48

Pomoč za naložbe za energetsko infrastrukturo

1.   Pomoč za naložbe za izgradnjo ali nadgradnjo energetske infrastrukture je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč za energetsko infrastrukturo, ki je v skladu z zakonodajo na področju notranjega energetskega trga delno ali v celoti izvzeta iz reguliranja dostopa tretjih oseb ali tarif, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

3.   Pomoč za plinsko infrastrukturo se izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če je zadevna infrastruktura namenjena uporabi vodika in/ali obnovljivih plinov ali se večinoma uporablja za prenos vodika in obnovljivih plinov.

4.   Upravičeni stroški so [skupni] stroški naložbe.

5.   Intenzivnost pomoči lahko doseže do 100 % vrzeli v financiranju, izračunane kot razlika med pozitivnimi in negativnimi denarnimi tokovi v življenjski dobi naložbe, diskontiranimi na njihovo trenutno vrednost z uporabo stroškov kapitala.“;

| (36) | člen 49 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 49
  Pomoč za študije in svetovalne storitve na področju varstva okolja in energije

  1.   Pomoč za študije ali svetovalne storitve, vključno z energetskimi pregledi, ki so neposredno povezane z naložbami, upravičenimi do pomoči v okviru tega oddelka, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Kadar se celotna študija ali svetovalna storitev nanaša na naložbe, upravičene do pomoči v okviru tega oddelka, so upravičeni stroški stroški študije ali svetovalne storitve. Kadar se le del študije ali svetovalne storitve nanaša na naložbe, upravičene do pomoči v okviru tega oddelka, so upravičeni stroški stroški tistega dela študije ali svetovalne storitve, ki se nanaša na te naložbe.


  2a.   Pomoč se dodeli ne glede na to, ali ugotovitvam študije ali svetovalne storitve sledi naložba, ki je upravičena do pomoči v okviru tega oddelka.


  3.   Intenzivnost pomoči ne presega 60 % upravičenih stroškov.


  4.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, ki se opravljajo za mala podjetja, in za 10 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, ki se opravljajo za srednja podjetja.


  5.   Pomoč se ne dodeli za energetske preglede, ki se izvajajo zaradi zahtev iz Direktive 2012/27/EU, razen če je energetski pregled izveden poleg obveznega energetskega pregleda v skladu z navedeno direktivo.“; |
| --- | --- |

(36)

člen 49 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 49

Pomoč za študije in svetovalne storitve na področju varstva okolja in energije

1.   Pomoč za študije ali svetovalne storitve, vključno z energetskimi pregledi, ki so neposredno povezane z naložbami, upravičenimi do pomoči v okviru tega oddelka, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Kadar se celotna študija ali svetovalna storitev nanaša na naložbe, upravičene do pomoči v okviru tega oddelka, so upravičeni stroški stroški študije ali svetovalne storitve. Kadar se le del študije ali svetovalne storitve nanaša na naložbe, upravičene do pomoči v okviru tega oddelka, so upravičeni stroški stroški tistega dela študije ali svetovalne storitve, ki se nanaša na te naložbe.

2a.   Pomoč se dodeli ne glede na to, ali ugotovitvam študije ali svetovalne storitve sledi naložba, ki je upravičena do pomoči v okviru tega oddelka.

3.   Intenzivnost pomoči ne presega 60 % upravičenih stroškov.

4.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, ki se opravljajo za mala podjetja, in za 10 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, ki se opravljajo za srednja podjetja.

5.   Pomoč se ne dodeli za energetske preglede, ki se izvajajo zaradi zahtev iz Direktive 2012/27/EU, razen če je energetski pregled izveden poleg obveznega energetskega pregleda v skladu z navedeno direktivo.“;

| (37) | člen 56e se spremeni:






  (a) | v odstavku 4, točka (b), se točka (iv) nadomesti z naslednjim:






  „(iv) | pri napravah, ki proizvajajo pogonska biogoriva, se pomoč dodeli samo za naprave, ki proizvajajo pogonska biogoriva, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 29 Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX, del A, k navedeni direktivi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

člen 56e se spremeni:

(a)

v odstavku 4, točka (b), se točka (iv) nadomesti z naslednjim:

„(iv)

pri napravah, ki proizvajajo pogonska biogoriva, se pomoč dodeli samo za naprave, ki proizvajajo pogonska biogoriva, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 29 Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX, del A, k navedeni direktivi.“;

| (b) | v odstavku 6, točka (a), se točka (v) nadomesti z naslednjim:






  „(v) | polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila z električno energijo ali obnovljivim ali nizkoogljičnim vodikom.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 6, točka (a), se točka (v) nadomesti z naslednjim:

„(v)

polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila z električno energijo ali obnovljivim ali nizkoogljičnim vodikom.“;

| (c) | v odstavku 7, točka (a), se točka (ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | naložbe v učinkovito rabo virov in krožnost v skladu s členom 47(1) do (6) in (10);“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 7, točka (a), se točka (ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

naložbe v učinkovito rabo virov in krožnost v skladu s členom 47(1) do (6) in (10);“;

| (d) | v odstavku 8 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | brez poseganja v točko (a) se lahko pomoč, kadar se ukrep pomoči nanaša na izboljšanje energetske učinkovitosti (i) stanovanjskih stavb, (ii) stavb, namenjenih zagotavljanju izobraževalnih ali socialnih storitev ali pravosodnih storitev, storitev preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali gasilskih storitev in storitev civilne zaščite, (iii) stavb, namenjenih dejavnostim, povezanim z javno upravo, ali (iv) stavb iz točk (i), (ii) ali (iii), v katerih dejavnosti, ki niso navedene v točkah (i), (ii) ali (iii), zavzemajo največ 50 % notranje tlorisne površine, dodeli tudi za ukrepe, s katerimi se hkrati izboljšuje energetska učinkovitost teh stavb in vključujejo katero koli ali vse od naslednjih naložb:






  (i) | namestitev integriranih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ki proizvajajo električno energijo, toploto ali hlad; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 8 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

brez poseganja v točko (a) se lahko pomoč, kadar se ukrep pomoči nanaša na izboljšanje energetske učinkovitosti (i) stanovanjskih stavb, (ii) stavb, namenjenih zagotavljanju izobraževalnih ali socialnih storitev ali pravosodnih storitev, storitev preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali gasilskih storitev in storitev civilne zaščite, (iii) stavb, namenjenih dejavnostim, povezanim z javno upravo, ali (iv) stavb iz točk (i), (ii) ali (iii), v katerih dejavnosti, ki niso navedene v točkah (i), (ii) ali (iii), zavzemajo največ 50 % notranje tlorisne površine, dodeli tudi za ukrepe, s katerimi se hkrati izboljšuje energetska učinkovitost teh stavb in vključujejo katero koli ali vse od naslednjih naložb:

(i)

namestitev integriranih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ki proizvajajo električno energijo, toploto ali hlad;

| (ii) | namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem; |
| --- | --- |

(ii)

namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem;

| (iii) | izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če so parkirišča za avtomobile v stavbi ali neposredno ob njej; |
| --- | --- |

(iii)

izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če so parkirišča za avtomobile v stavbi ali neposredno ob njej;

| (iv) | namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturiranim polaganjem kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom pasivnega omrežja na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča; |
| --- | --- |

(iv)

namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturiranim polaganjem kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom pasivnega omrežja na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča;

| (v) | naložbe v zelene strehe in opremo za ponovno uporabo deževnice.
  Končni upravičenci do pomoči so lahko lastniki ali najemniki stavbe, odvisno od tega, kdo prejme financiranje za projekt;“ |
| --- | --- |

(v)

naložbe v zelene strehe in opremo za ponovno uporabo deževnice.

Končni upravičenci do pomoči so lahko lastniki ali najemniki stavbe, odvisno od tega, kdo prejme financiranje za projekt;“

| (e) | v odstavku 10, točka (a), se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:






  „(i) | MSP, ki ne kotirajo na borzi in še niso dejavna na nobenem trgu ali poslujejo manj kot deset let po registraciji, razen če so prevzela dejavnosti drugega podjetja ali so bila ustanovljena z združitvijo; v tem primeru desetletno obdobje zajema tudi poslovanje tega podjetja ali združenih družb. Za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se desetletno obdobje upravičenosti začne bodisi ko začne podjetje opravljati svojo gospodarsko dejavnost bodisi ko postane podjetje davčni zavezanec v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo, kar koli nastopi prej; |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavku 10, točka (a), se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:

„(i)

MSP, ki ne kotirajo na borzi in še niso dejavna na nobenem trgu ali poslujejo manj kot deset let po registraciji, razen če so prevzela dejavnosti drugega podjetja ali so bila ustanovljena z združitvijo; v tem primeru desetletno obdobje zajema tudi poslovanje tega podjetja ali združenih družb. Za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se desetletno obdobje upravičenosti začne bodisi ko začne podjetje opravljati svojo gospodarsko dejavnost bodisi ko postane podjetje davčni zavezanec v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo, kar koli nastopi prej;

| (ii) | MSP, ki ne kotirajo na borzi in ki začnejo opravljati novo gospodarsko dejavnost, pri čemer je začetna naložba višja od 50 % povprečnega letnega prometa v preteklih petih letih. Naložbe, katerih cilj je znatno izboljšanje okoljske uspešnosti dejavnosti nad obveznimi standardi Unije ali začetek nove okolju prijazne dejavnosti, se štejejo za novo gospodarsko dejavnost, če njihove začetne potrebe po financiranju presegajo [30 %] povprečnega letnega prometa v preteklih petih letih. Okoljsko trajnosten značaj naložbe se dokaže v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852, vključno z načelom, ‚da se ne škoduje bistveno‘, ali z drugimi primerljivimi metodologijami;“; |
| --- | --- |

(ii)

MSP, ki ne kotirajo na borzi in ki začnejo opravljati novo gospodarsko dejavnost, pri čemer je začetna naložba višja od 50 % povprečnega letnega prometa v preteklih petih letih. Naložbe, katerih cilj je znatno izboljšanje okoljske uspešnosti dejavnosti nad obveznimi standardi Unije ali začetek nove okolju prijazne dejavnosti, se štejejo za novo gospodarsko dejavnost, če njihove začetne potrebe po financiranju presegajo [30 %] povprečnega letnega prometa v preteklih petih letih. Okoljsko trajnosten značaj naložbe se dokaže v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852, vključno z načelom, ‚da se ne škoduje bistveno‘, ali z drugimi primerljivimi metodologijami;“;

| (38) | v Prilogi II se del II nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(38)

v Prilogi II se del II nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, [...]

Za Komisijo

predsednica

[...]

---

(*1)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).“;

*1

(*2)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90, kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).“;

*2

(*3)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

*3

(*4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

*4

(*5)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).“;

*5

(*6)  Izvedbeni sklep Komisije C(2017) 7124 z dne 27. oktobra 2017 o sprejetju delovnega programa za obdobje 2018–2020 v okviru posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter o financiranju delovnega programa za leto 2018.

*6

(*7)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).“;

*7

(*8)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (prenovitev) (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;

*8

(*9)  Glej Delovni dokument služb Komisije – Tehnološke infrastrukture (SWD(2019) 158 final z dne 8. aprila 2019).“;

*9

(*10)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

*10

(*11)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

*11

(*12)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila ter spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202).

*12

2

(*13)  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

*13

(*14)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).“;

*14

(*15)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).“;

*15

(*16)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).“;

*16

(*17)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).“;

*17

(*18)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).“;

*18

(*19)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).“;

*19

(*20)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

*20

(*21)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

*21

(*22)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).“;

*22

(*23)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

*23

(*24)  Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (UL L 211, 14.8.2009, str. 36).“;

*24

(*25)  Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (UL L 347, 20.12.2013, str. 259).

*25

(*26)  Uredba (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (UL L 231, 30.6.2021, str. 94).“;

*26

(*27)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).

*27

de minimis

(*28)  Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9).

*28

de minimis

(*29)  Uredba Komisije (EU) št. 717/2014 z dne 27. junija 2014 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture (UL L 190, 28.6.2014, str. 45).“;

*29

de minimis

(*30)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 z dne 25. aprila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 87, 31.3.2017, str. 1).“;

*30

(*31)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).“;

*31

(*32)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).“;

*32

(*33)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

*33

(*34)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).“;“

*34

---

(1)  UL L 248, 24.9.2015, str. 1.

1

(2)  Sporočilo Komisije – Smernice o regionalni državni pomoči (C(2021) 2594) (UL C 153, 29.4.2021, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).

6

de minimis

(7)  Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).

7

(8)  Delovni dokument služb Komisije o preverjanju ustreznosti svežnja za posodobitev državne pomoči iz leta 2012, smernic o železnicah in kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov (SWD(2020) 257 final).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) 2021/1237 z dne 23. julija 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 270, 29.7.2021, str. 39).

9

(10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020) 301 final).

10

(11)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

11

(12)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020) 380 final).

12

(13)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021) 82 final).

13

(14)  Sporočilo Komisije – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020) 98 final).

14

(15)  Sporočilo Komisije – Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (COM(2020) 21 final).

15

---