# Eiropas Savienības C 446/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 446 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 3. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 446

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 3. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 446/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 446/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| 2021/C 446/02 | Eiropas Centrālās Bankas Atzinums (2021. gada 7. septembris) par priekšlikumu direktīvai, ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu groza Direktīvu 2013/34/ES, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Regulu (ES) Nr. 537/2014 (CON/2021/27) | 2 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

2021/C 446/02

Eiropas Centrālās Bankas Atzinums (2021. gada 7. septembris) par priekšlikumu direktīvai, ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu groza Direktīvu 2013/34/ES, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Regulu (ES) Nr. 537/2014 (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2021/C 446/03 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem | 11 |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 446/04 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 29. oktobris | 12 |
| 2021/C 446/05 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 2. novembris | 13 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2021/C 446/06 | Pievienotās vērtības nodoklis (PVN) – No pvn atbrīvotais ieguldījumu zelts – Saraksts ar zelta monētām, kuras atbilst kritērijiem, kas noteikti Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvas 2006/112/EK 344. panta 1. punkta 2. apakšpunktā (īpašais režīms ieguldījumu zeltam) – Spēkā attiecībā uz 2022. gadu | 14 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2021/C 446/03

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

11

Eiropas Komisija

2021/C 446/04

Euro maiņas kurss — 2021. gada 29. oktobris

12

2021/C 446/05

Euro maiņas kurss — 2021. gada 2. novembris

13

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2021/C 446/06

Pievienotās vērtības nodoklis (PVN) – No pvn atbrīvotais ieguldījumu zelts – Saraksts ar zelta monētām, kuras atbilst kritērijiem, kas noteikti Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvas 2006/112/EK 344. panta 1. punkta 2. apakšpunktā (īpašais režīms ieguldījumu zeltam) – Spēkā attiecībā uz 2022. gadu

14

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 446/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10456 – SkyViacomCBSJV (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10520 – CUMMINS/CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 36 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 446/10 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 38 |
| 2021/C 446/11 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 43 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 446/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10456 – SkyViacomCBSJV (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10520 – CUMMINS/CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

CUMMINS

CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION

JV

1

36

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 446/10

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

38

2021/C 446/11

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 446/01)

Komisija 2021. gada 25. oktobrī. nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10454. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10454. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/2

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2021. gada 7. septembris)

par priekšlikumu direktīvai, ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu groza Direktīvu 2013/34/ES, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Regulu (ES) Nr. 537/2014 (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2021. gada 29. jūnijā saņēma Eiropas Parlamenta lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu groza Direktīvu 2013/34/ES, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Regulu (ES) Nr. 537/2014 (1) (turpmāk – “ierosinātā direktīva”).

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātā direktīva ietver noteikumus, kas ir ECB kompetencē, tostarp jo īpaši monetārās politikas īstenošanu saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu un 282. panta 1. punktu, kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu un palīdzību kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku attiecībā uz finanšu sistēmas stabilitāti saskaņā ar Līguma 127. panta 5. punktu. ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   Vispārīgi apsvērumi

| 1.1 | ECB atzinīgi vērtē ierosinātās direktīvas mērķi uzlabot ar ilgtspēju saistītas informācijas kvantitāti, kvalitāti un pieejamību, kas ir daļa no Eiropas Komisijas ilgtspējīgas finansēšanas programmas (2) un atbilst Eiropas zaļā kursa (3) mērķiem. ECB atzinīgi vērtē arī ierosinātajā direktīvā noteikto grafiku, jo īpaši ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartu pirmā kopuma pieņemšanu līdz 2022. gada oktobrim. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pašreizējais Eiropas Savienības (ES) korporatīvās informācijas atklāšanas režīms nenodrošina pietiekamu, konsekventu un salīdzināmu informāciju par privāto sektoru vai valsts iestādēm. Ieinteresētās personas nespēj novērtēt uzņēmumu ietekmi uz ilgtspēju un jo īpaši uz klimata pārmaiņām. Labāka informācijas atklāšana par nākotnes rādītājiem ne tikai ļautu ieinteresētajām personām monitorēt uzņēmumu progresu to uzņēmējdarbības modeļu un operāciju saskaņošanā ar trajektorijām, kas atbilst mazoglekļa ekonomikai un pēc tam neto nulles oglekļa emisiju ekonomikai, kā paredzēts Eiropas zaļajā kursā, bet arī palīdzētu novērtēt riskus, ko uzņēmumiem rada iespējama aktīvu pārvērtēšana nesaskaņotu trajektoriju gadījumā. Šajā kontekstā ierosinātā direktīva atbalsta un papildina informāciju, kas uzņēmumiem būs jāatklāj saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 (4) (turpmāk – “Taksonomijas regula”), un tuvina ES ekonomiku Eiropas zaļā kursa mērķiem. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pašlaik finanšu tirgos dominējošie ilgtspējas informācijas atklāšanas standarti nav pietiekami, lai nodrošinātu, ka visi tirgus dalībnieki pienācīgi izprot ar ilgtspēju saistītos finanšu riskus un tos pilnībā novērtē. Korporatīvā līmeņa ilgtspējas informācijas ierobežotā kvalitāte un kvantitāte ierobežo ieguldītājiem un finanšu tirgus dalībniekiem pieejamo informāciju. Tas samazina caurredzamību, palielina informācijas asimetriju, kaitē salīdzināmībai un kopumā kavē ilgtspējīgas finansēšanas attīstību un pamatotus lēmumus par ieguldījumiem. Turklāt, kā norādīts arī ierosinātās direktīvas apsvērumos, virknei ieguldījumu lēmumu, kuros nav pienācīgi ņemti vērā ar ilgtspēju saistītie riski, var būt akumulētas un pastiprinātas sekas, kas var radīt sistēmiskus riskus, kuri apdraud finanšu stabilitāti (5). Turklāt ilgtspējas korporatīvās informācijas atklāšanas vājais stāvoklis neļauj regulatoriem, uzraudzības iestādēm, finanšu stabilitātes iestādēm un centrālajām bankām pienācīgi novērtēt ilgtspējas riskus un jo īpaši ar klimatu saistītos riskus uzņēmumiem, kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kas izmanto korporatīvo informācijas atklāšanu, lai pieņemtu finansēšanas lēmumus. Tāpēc ECB uzskata, ka ierosinātā direktīva ir vajadzīga, lai novērstu datu trūkumu, kas pašlaik kavē atbilstošas ilgtspējas politikas, riska novērtēšanas un riska monitorēšanas sistēmu izstrādi finanšu sektorā (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB uzskata, ka ierosinātā direktīva ir svarīgs solis ceļā uz Kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanu un jo īpaši integrētu, apjomīgu un nobriedušu ES zaļā kapitāla tirgu attīstību, kas sniedzas pāri valstu robežām (7). Zaļā kapitāla tirgu savienība vēl vairāk stiprinātu ES lomu zaļā kapitāla tirgos visā pasaulē (8) un tādējādi palielinātu euro kā globālas valūtas nozīmi. Izveidojot kopējus standartus un infrastruktūras zaļā ES kapitāla tirgiem, tā tādējādi varētu darboties kā katalizators ES kapitāla tirgus integrācijai kopumā (9). Jo īpaši standartizēta un stabila (ilgtspējīga) informācijas atklāšana ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu, ka ieguldītājiem ir droši un salīdzināmi dati, kas tiem ļauj pieņemt informētus lēmumus par ieguldījumiem, un tādējādi tā ir būtiska, lai veicinātu kapitāla piešķiršanu visvēlamākajiem projektiem visā ES saskaņā ar vienotā tirgus mērķiem. Tādā veidā nostiprināta kapitāla piešķiršana var palīdzēt uzlabot privātā sektora pārrobežu riska sadalījumu un ES ekonomikas noturību (10). Šajā sakarā ECB atzinīgi vērtē arī to, ka ierosinātajā direktīvā paredzēts, ka uzņēmumu atklātā ilgtspējas informācija jāiekļauj gaidāmajā Eiropas Vienotajā piekļuves punktā (11). Integrējot ilgtspējas informāciju ar finanšu datiem, tiktu izveidota “vienas pieturas aģentūra” visai kritiski svarīgajai informācijai par uzņēmumu, tostarp tā zaļajiem datiem, kas nāktu par labu ne tikai ieguldītājiem, bet arī visām privātajām un publiskajām ieinteresētajām personām, kuras ir ieinteresētas finanšu un ilgtspējas pārskatos. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB atbalsta ierosinātās prasības lieliem ES uzņēmumiem un ES regulētos tirgos kotētiem uzņēmumiem, t. sk. kredītiestādēm, atklāt virkni ilgtspējas mērķu un to sasniegšanas progresu. Reputācijas risks, ar ko saskarsies uzņēmumi, kuri nepilda savas saistības panākt atbilstību Parīzes nolīgumam, palīdzēs veicināt tirgus disciplīnu un būs svarīgs ieguldījums kredītiestāžu riska pārvaldības un atbilstības stratēģijās. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Lai uzlabotu caurredzamību un veicinātu pienācīgu uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar klimatu un vidi, ECB arī uzskata, ka, kā ierosināts Komisijas jaunajā ilgtspējīgas finansēšanas stratēģijā (12), finanšu iestādēm būtu jāatklāj savi ilgtspējas pārejas un dekarbonizācijas plāni, tostarp starpposma un ilgtermiņa mērķi un informācija par to, kā tās plāno samazināt savu ietekmi uz vidi. Tas var būt spēcīgs instruments finanšu sistēmas virzīšanai uz skaidriem atskaites punktiem, lai panāktu atbilstību mērķim ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5°C saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina instrumenti, lai uzraudzītu riskus, ko rada kredītiestāžu portfeļu neatbilstība pārejas mērķiem, un reaģētu uz tiem. |
| --- | --- |

1.6

2.   Ierosinātās direktīvas ietekme uz ECB un Eurosistēmas mērķiem un uzdevumiem

| 2.1 | Ar ilgtspēju saistīti jautājumi un jo īpaši klimata pārmaiņas var ietekmēt veidu, kādā centrālās bankas pilda savas pilnvaras, kā izklāstīts turpmāk (13). ECB prudenciālās uzraudzības uzdevumu un ieguldījuma finanšu stabilitātē ietvaros ECB atbalsta ES politikas centienus, kuru mērķis ir uzlabot ar ilgtspēju saistīto finanšu risku identificēšanu un pārvaldību, lai uzlabotu kredītiestāžu drošību un stabilitāti, kā arī finanšu sistēmas stabilitāti. Šajā kontekstā pietiekami aptveroša un detalizēta informācijas atklāšana par vides riskiem arī atvieglos saistīto risku tirgus cenas noteikšanu saskaņā ar atvērta tirgus ekonomikas principu (14). Turklāt šāda informācijas atklāšanas prakse uzlabotu arī Eurosistēmas spēju uzraudzīt un novērtēt klimata pārmaiņu ietekmi uz monetārās politikas transmisiju. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Ietekme uz monetāro politiku

| 2.2.1 | Klimata pārmaiņas un pāreja uz ilgtspējīgāku ekonomiku ietekmē cenu stabilitātes perspektīvu, kas ir ECBS galvenais mērķis, ietekmējot tādus makroekonomiskos rādītājus kā inflācija, izlaide, nodarbinātība, procentu likmes, ieguldījumi un ražīgums, finanšu stabilitāti un monetārās politikas transmisiju (15). Fiziskie riski un pārejas riski, kas saistīti ar klimata pārmaiņām, cita starpā var ietekmēt uzņēmumu vērtējumus un kredītspēju, izsaucot ķēdes reakciju attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu sistēmu (16). Lai gan joprojām tiek izstrādātas metodes, lai novērtētu ar klimatu saistīto risku apmēru bankām un finanšu stabilitātei, pieejamās aplēses liecina, ka šo risku ietekme, visticamāk, būs ievērojama (17). Tas savukārt varētu ietekmēt monetārās politikas transmisiju, piemēram, aktīvu vērtības zuduma un ar klimatu saistītu finanšu risku pēkšņas pārcenošanas rezultātā. Turklāt banku nozarē var samazināties nodrošinājuma vērtība un var rasties kredītzaudējumi, kas varētu mazināt kredītiestāžu un citu finanšu starpnieku kapitāla un likviditātes stāvokli, tādējādi vājinot to spēju novirzīt līdzekļus reālajai tautsaimniecībai. Tāpēc Centrālo banku un uzraudzības iestāžu finanšu sistēmas ekoloģizācijas tīkls (FSET) iesaka centrālajām bankām apsvērt klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz ekonomiku. FSET apgalvo, ka šī ietekme var būt nozīmīga monetārajai politikai, pat tad, ja tā īstenojas tikai pēc monetārajai politikai tradicionālā vidējā termiņa beigām (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Turklāt, cenšoties sasniegt cenu stabilitātes mērķi, Eurosistēmai jānodrošina pienācīga aizsardzība pret bilances riskiem, izmantojot riska kontroles sistēmu. Tāpēc Eurosistēmai jāidentificē, jāmonitorē un jāmazina riski, kas saistīti ar tās darījuma partneriem, nodrošinājumu, ko tā pieņem refinansēšanas operācijās, un aktīvu turējumiem, kas izriet no tiešajiem darījumiem, t. sk. nemonetārās politikas portfeļa. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Šajā sakarā labāka ar ilgtspēju saistītas korporatīvās informācijas atklāšanas prakse ievērojami uzlabotu Eurosistēmas spēju monitorēt un novērtēt klimata pārmaiņu ietekmi uz monetārās politikas transmisiju, novērst ar klimatu saistītos finanšu riskus, kas jau ir tās bilancē, un nodrošināt pienācīgu Eurosistēmas bilances aizsardzību pret risku. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Turklāt, kā paziņots rīcības plānā klimata pārmaiņu apsvērumu iekļaušanai monetārās politikas stratēģijā (19),Eurosistēma ieviesīs informācijas atklāšanas prasības privātā sektora aktīviem kā jaunu atbilstības kritēriju vai kā pamatu atšķirīgam nodrošinājuma un aktīvu iegādes regulējumam. Šādās prasībās tiks ņemta vērā ES politika un iniciatīvas, tostarp ierosinātā direktīva, un tādējādi tiks veicināta konsekventa informācijas atklāšanas prakse tirgū. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Ietekme uz finanšu stabilitāti

| 2.3.1 | Ierosinātās direktīvas mērķis nodrošināt uzticamu, konsekventu un salīdzināmu informāciju par dažādu nozaru uzņēmumu pakļautību riskiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņām, ir priekšnoteikums tam, lai precīzi novērtētu finanšu riskus, ko rada klimata pārmaiņas (20). Labāka ar ilgtspēju saistītas informācijas atklāšana, kas pamatojas uz vienotiem pārskatu sniegšanas standartiem un iesniegta mašīnlasāmā veidā, būtiski uzlabotu ECB spēju uzraudzīt un novērst klimata pārmaiņu ietekmi uz finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Ietekme uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību

| 2.4.1 | Paredzams, ka ECB tieši uzraudzītas nozīmīgas iestādes atklās būtiskus ar klimatu saistītus riskus (21). Jo īpaši tiek sagaidīts, ka tās atklās visas grupas siltumnīcefekta gāzu emisijas, tostarp pakārtotās emisijas, kā arī galvenos darbības rādītājus (GDR) un galvenos riska rādītājus (GRR), ko tās izmanto stratēģijas noteikšanai un riska pārvaldībai (22). Turklāt ECB apņēmusies izstrādāt jaunus rādītājus, kas palīdzētu novērtēt kredītiestāžu oglekļa rādītājus (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Turklāt saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (24) (turpmāk – “Kapitāla prasību regula” jeb “KPR”) 449.a pantā, Eiropas Banku iestāde (EBI) 2021. gada martā publicēja īstenošanas tehnisko standartu (ĪTS) (25) projektu, kurā ierosināta salīdzināma kvantitatīva informācija par pāreju, kas saistīta ar klimata pārmaiņām, un fiziskiem riskiem konkrētām kredītiestādēm, tostarp informācija par riska darījumiem ar aktīviem, kas saistīti ar oglekli, un aktīviem, uz kuriem attiecas hroniski un akūti klimata pārmaiņu notikumi. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Tāpēc uzticami un salīdzināmi klimata un ar vidi saistīti dati no uzņēmumiem ir būtiski, lai finanšu iestādes, tostarp kredītiestādes, varētu pienācīgi aprēķināt klimata un vides rādītājus un atklāt informāciju par tiem, tostarp informāciju, kas attiecas uz prudenciālo regulējumu. Priekšlikums paplašināt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/95/ES (26) (turpmāk – “Nefinanšu informācijas sniegšanas direktīva” jeb “NFID”) pašreizējo piemērošanas jomu, attiecinot to uz visiem lielajiem uzņēmumiem, atbalstīs iestāžu centienus apkopot attiecīgos datus. Detalizētākas ierosinātās direktīvas prasības un ierosinātā pieprasīto datu digitalizācija atvieglos to konsekventu vākšanu. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Ietekme uz statistiskās informācijas vākšanu

| 2.5.1 | Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 5. pants piešķir ECB pilnvaras ar nacionālo centrālo banku palīdzību vākt statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai pildītu Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumus un palīdzētu saskaņot noteikumus un praksi, kas reglamentē statistikas vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu jomās, kas ir tās kompetencē. Lai ierobežotu pārskatu sniedzējiem uzlikto slogu, veicot savus uzdevumus un darbības, ECB cik vien iespējams paļaujas uz tās rīcībā esošajiem datiem. Kā jau norādīts, ar ilgtspēju saistītas augstas kvalitātes informācijas pieejamība detalizētā un apkopotā līmenī nepieciešama, lai pieņemtu pamatotus lēmumus attiecībā uz monetārās politikas īstenošanu, kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un sniegtu ieguldījumu kompetento iestāžu īstenotās politikas raitā īstenošanā attiecībā uz finanšu sistēmas stabilitāti. Šajā kontekstā tādu ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartu izstrāde, kas precizē uzņēmumu atklāto informāciju par ilgtspējas faktoriem, arī ļautu ECB labāk pildīt savas funkcijas, apkopojot statistiskos rādītājus, kas attiecas uz ilgtspējīgu finansēšanu (27). Tas savukārt varētu ļaut ECB uzlabot statistiskās informācijas vākšanu, lai atspoguļotu vides ilgtspējas faktorus un pievērstu tiem lielāku uzmanību. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Šo iemeslu dēļ ECB atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar ierosināto direktīvu uzņēmumi sagatavos ilgtspējas pārskatus vienotā elektroniskās pārskatu sniegšanas (XHTML) formātā (28). Datu apjomam, kas tiks iegūts, īstenojot ierosināto direktīvu, būtu jāatbilst ES datu stratēģijas un Digitālās finansēšanas stratēģijas (29) mērķiem, jo īpaši, lai izveidotu vienotu tirgu, kurā dati var plūst ES ietvaros un dažādās nozarēm, izmantojot jaunās paaudzes datu potenciālu sabiedrības interesēs un veicinot uz datiem balstītu finansēšanu. Šo mērķu sasniegšana palīdzētu statistikas iestādēm uzlabot viņu datu un metadatu nozīmīgumu, savlaicīgumu un dziļumu. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Šajā nolūkā ECB stingri atbalsta to, ka pārskatu sniedzēji izmanto starptautiski atzītus standartus, piemēram, globālo juridisko personu identifikatoru, ko 2020. gadā ieteikusi Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (30), vai citus saskaņotus standartus kā unikālus identifikatorus, lai izpildītu pārskatu sniegšanas prasības. ECB uzskata, ka šo identifikatoru pēc iespējas plašāka izmantošana topošajos pārskatu sniegšanas standartos uzlabos statistiskās informācijas ticamību, kā arī tās apjomu, ļaujot uzņēmumu ilgtspējas datus sasaistīt ar citiem ECBS apkopotās statistiskās informācijas avotiem (piem., atsevišķiem bilances datiem un/vai AnaCredit atsevišķiem banku kredītu datiem), tādējādi atvieglojot analītisko darbu un atbalstot politikas veidošanu. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Nemonetārās politikas portfeļi

| 2.6.1 | Uzticami dati par ilgtspējas jautājumiem būs arī svarīgi ilgtspējīgiem ieguldījumiem nemonetārās politikas portfeļos. Eurosistēma nesen vienojusies par vienotu nostāju attiecībā uz ar klimata pārmaiņām saistītiem ilgtspējīgiem un atbildīgiem ieguldījumiem euro denominētos nemonetārās politikas portfeļos, lai divu gadu laikā sāktu ar klimatu saistītu informācijas atklāšanu par šāda veida portfeļiem (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Ierosinātās direktīvas piemērošana centrālajām bankām

| 3.1 | Ierosinātā direktīva paredz, ka dalībvalstis var izvēlēties pienākumu atklāt ar ilgtspēju saistītu informāciju nepiemērot konkrētiem uzņēmumiem, kas nav iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (32) (turpmāk – “Kapitāla prasību direktīva”) darbības jomā, tostarp centrālajām bankām (33). Tā kā dažas centrālās bankas saskaņā ar Grāmatvedības direktīvu patiešām var uzskatīt par uzņēmumiem (34) un tādēļ principā ietilpst ierosinātās direktīvas darbības jomā, atzinīgi vērtējama iespēja attiecīgajām dalībvalstīm izslēgt centrālās bankas no šīs darbības jomas. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lai gan ECB neietilpst ierosinātās direktīvas piemērošanas jomā, tās informācijas atklāšana varētu gūt labumu no kopējiem pārskatu sniegšanas standartiem saskaņā ar ierosināto direktīvu, ciktāl tos var pielāgot ECB konkrētajiem mērķiem. Piemēram, ECB 2021. gadā jau sākusi darbu pie tā, lai paplašinātu savu esošo vides pārskatu sniegšanas sistēmu, iekļaujot tajā ekonomikas, pārvaldības un sociālos jautājumus, ņemot vērā NFID prasības (35). ECB mērķis ir 2022. gadā sākt publicēt informāciju, kas saistīta ar ilgtspēju attiecībā uz ECB sniegumu 2021. gadā (36). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Turklāt, kā minēts iepriekš, Eurosistēma turpmākajos divos gados apņēmusies sākt atklāt ar klimata pārmaiņām saistītu informāciju par saviem euro denominētajiem nemonetārās politikas portfeļiem (37) un ar 2023. gada 1. ceturksni publiskos ar klimata pārmaiņām saistītu informāciju par aktīviem, kas iegādāti monetārās politikas korporatīvā sektora iegādes programmas ietvaros. Arī ECB nesen iesniegtā rīcības plāna īstenošana, lai iekļautu apsvērumus par klimata pārmaiņām tās monetārās politikas stratēģijā, būs vismaz saskaņā ar progresu ES politikā un iniciatīvās vides ilgtspējas informācijas atklāšanas un pārskatu sniegšanas jomā, t. sk. ierosināto direktīvu (38). Ņemot vērā to, ka pašlaik trūkst augstas kvalitātes datu, Eurosistēmas ilgtspējas informācijas atklāšana gūtu ievērojamu labumu no tādu uzņēmumu informācijas atklāšanas, kas ietilpst ierosinātās direktīvas darbības jomā, tiklīdz informācija būs pieejama. Tādējādi, atbalstot ar klimata pārmaiņām saistītu pārskatu standartizāciju, ierosinātās direktīvas informācijas atklāšanas standarti savukārt varētu atvieglot pašas Eurosistēmas turpmāko ar klimatu saistīto informācijas atklāšanu. ECB apsvērs, vai kopējos pārskatu sniegšanas standartus vai to daļas nākotnē varētu izmantot kā pamatu ar klimatu saistītai informācijas atklāšanai, vienlaikus ņemot vērā ECB uzdevumu un mērķu specifiku. |
| --- | --- |

3.3

4.   Ierosinātās direktīvas darbības joma

| 4.1 | Saskaņā ar ierosināto direktīvu ar ilgtspēju saistītas informācijas atklāšana kļūtu obligāta ar 2023. gada 1. janvāri visiem lielajiem uzņēmumiem un ar 2026. gada 1. janvāri – visiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuru pārvedamos vērtspapīrus atļauts tirgot ES regulētā tirgū (39). ECB atzinīgi vērtē ierosinātās direktīvas paplašināto darbības jomu, attiecinot to uz visiem lielajiem uzņēmumiem, kā definēts Grāmatvedības direktīvā, salīdzinājumā ar NFID šaurāko darbības jomu, kas paredz obligātu informācijas atklāšanu tikai no lielām sabiedriskas nozīmes struktūrām, kurās ir vismaz 500 darbinieku (40). ECB arī atzinīgi vērtē ierosinātās direktīvas darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot tajā mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), kas tiek kotēti ES regulētos tirgos. Uzņēmumu informācijas atklāšanas joma jāpaplašina, lai finanšu iestādes un jo īpaši kredītiestādes varētu labāk izpildīt savas ilgtspējas informācijas atklāšanas prasības un lai tās varētu pārvaldīt savus riskus ilgtspējas kontekstā un jo īpaši ar klimatu saistītos riskus. Jo īpaši MVU ir svarīga loma Eiropas ekonomikā, un tie ir ne tikai pakļauti ar klimatu saistītiem riskiem, bet tiem ir arī svarīga nozīme, lai nodrošinātu ES pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa līmeni. Tāpēc uzticamas, konsekventas un salīdzināmas informāciju, kas saistīta ar ilgtspēju, iegūšana no MVU ir svarīga visām ieinteresētajām personām, tostarp, kā jau norādīts, finanšu iestādēm, kurām jāiegūst attiecīgā informācija par saviem partneriem, lai uzlabotu savu riska pārvaldību un pieņemtu apzinātus finansēšanas lēmumus attiecībā uz MVU. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vienlaikus ECB atzīst, ka administratīvais slogs, kas saistīts ar papildu pārskatu sniegšanas prasībām, var nesamērīgi ietekmēt mazākus uzņēmumus, un uzsver, ka ir svarīgi izvairīties no pārmērīga administratīvā sloga MVU. Šajā sakarā ECB atzinīgi vērtē to, ka ierosinātās direktīvas mērķis ir mazināt papildu pārskatu sniegšanas slogu mazākiem uzņēmumiem, paredzot pakāpenisku pakāpeniskas ieviešanas pieeju un vienkāršotus pārskatu sniegšanas standartus biržas sarakstā iekļautiem MVU, ko izstrādās Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupai (EFPPG) (41). Šai proporcionālajai pieejai būtu arī jānodrošina, ka papildu pārskatu sniegšanas prasības kredītiestādēm attiecībā uz to darījumu partneriem negatīvi neietekmē MVU piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Lai gan iepriekš minēto iemeslu dēļ ECB kopumā atbalsta proporcionālu pieeju MVU, tā uzskata, ka vienkāršoto pārskatu sniegšanas standartu piemērošanas grafiku varētu noteikt agrāk, salīdzinot ar to, kas pašlaik paredzēts ierosinātajā direktīvā. Turklāt būs svarīgi, lai attiecībā uz MVU ierosinātie vienkāršotie pārskatu sniegšanas standarti nodrošinātu pietiekamu salīdzināmas un konsekventas informācijas līmeni, kas ļauj pienācīgi novērtēt ar ilgtspēju saistītos riskus un pielāgot attiecīgos MVU pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa līmeni. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ECB atzīmē, ka lielākā daļa ierosinātās direktīvas attiektos arī uz kredītiestādēm. Jo īpaši kredītiestādēm saskaņā ar ierosināto direktīvu būs jāatklāj ar ilgtspēju saistīta informācija. Tomēr no pašreizējās redakcijas nav skaidrs, vai ierosinātās direktīvas mērķis ir aptvert visas kredītiestādes neatkarīgi no to lieluma vai tikai kredītiestādes, kas kvalificējamas kā lieli uzņēmumi vai uzņēmumi, kuru pārvedamos vērtspapīrus atļauts tirgot ES regulētos tirgos. Ierosinātās direktīvas apsvērumos (42) norādīts, ka uz kredītiestādēm būtu jāattiecina prasības par ilgtspējas pārskatu sniegšanu, ja tās atbilst noteiktiem lieluma kritērijiem. Tomēr šāds piemērošanas jomas ierobežojums attiecībā uz kredītiestādēm, kura pamatā ir noteikti lieluma kritēriji, skaidri neizriet no ierosinātās direktīvas normām (43). Drīzāk attiecīgos noteikumus varētu interpretēt kā tādus, kas paredz, ka koordinācijas pasākumi uz kredītiestādēm attiecas neatkarīgi no to lieluma. Atbilstoši ierosinātās direktīvas apsvērumos paustajam likumdevēja nolūkam, ECB ierosina precizēt šo punktu, lai ilgtspējas pārskatu sniegšanas prasības tiktu piemērotas tikai tām kredītiestādēm, kas arī atbilst lieluma kritērijiem (44). Turklāt būtu jānodrošina minimāla saskaņošana ar vides, sociālo un pārvaldības risku atklāšanas tvērumu saskaņā ar KPR, jo īpaši minētās regulas 449.a pantu, saskaņā ar kuru, novērtējot, vai kredītiestāde uzskatāma par lielu, tiek ņemti vērā gan lieluma, gan sarežģītības kritēriji. |
| --- | --- |

4.4

5.   Obligātie kopējie pārskatu sniegšanas standarti

| 5.1 | Ar ierosināto direktīvu tiks ieviesti obligāti kopēji pārskatu sniegšanas standarti, kas Komisijai jāpieņem kā deleģētie akti (45). Pietiekami kvalitatīvi kopēji pārskatu sniegšanas standarti, uz kuriem balstās salīdzināma, caurredzama un uzticama ar ilgtspēju saistīta informācijas atklāšana, ir būtiski, lai izstrādātu salīdzināmākus un uzticamākus ilgtspējas rādītājus, ar ilgtspēju saistītu (finanšu un nefinanšu) risku pareizu novērtējumu un tādējādi arī aktīvu cenas noteikšanu un riska kontroles pasākumu kalibrēšanu. Tas nāktu par labu kredītiestāžu riska pārvaldībai, iekšējai pārskatu sniegšanai un publiskai informācijas atklāšanai par vides, sociālajiem un pārvaldības (VSP) riskiem un, kā jau norādīts, centrālajām bankām un uzraudzības iestādēm, veicot analīzi un iekļaujot ar klimatu saistītus apsvērumus to uzdevumu izpildē (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ņemot vērā ierosinātās direktīvas saturu, turpmāk apstiprinātajos kopējos pārskatu sniegšanas standartos būtu jāietver arī divkāršā būtiskuma perspektīva, galveno uzmanību pievēršot jautājumiem, kas ietekmē uzņēmuma darbību, stāvokli un attīstību (“finanšu būtiskums”), kā arī informācijai par uzņēmumu plašāku ietekmi uz vidi un sociālo jomu (“vides un sociālais būtiskums”). Kopējos pārskatu sniegšanas standartos būtu jāiekļauj vismaz standartizēti un salīdzināmi datu posteņi, kas būtiski ar klimatu saistītu finanšu risku – gan pārejas, gan fizisku – analīzei (47). Tie ietver, piemēram, aktīvu un telpu/iekārtu ģeogrāfisko atrašanās vietu un uzņēmējdarbību un ar to saistīto vides noslodzi, uzņēmumu sektoru klasifikāciju un attiecīgo finanšu riska darījumu koncentrāciju sektorā, siltumnīcefekta gāzu emisijas (1.–3. darbības joma) (48) un oglekļa intensitāti. Kopīgajos pārskatu sniegšanas standartos būtu jāiekļauj skaidras norādes par metodiku, ko izmanto, lai kvantitatīvi noteiktu ar klimata pārmaiņām saistīto risku finansiālo ietekmi uz uzņēmumu, kas atklāj informāciju. ECB atzinīgi vērtē arī to, ka ierosinātajā direktīvā paredzēts pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka, kāda informācija uzņēmumiem jāsniedz attiecībā uz sektoru, kurā tie darbojas (49). Ņemot vērā ierosinātajā direktīvā jau iekļauto saturu, kopīgajos pārskatu sniegšanas standartos būtu jāparedz arī visaptveroša un salīdzināma informācijas atklāšana par politiku, ko uzņēmumi īsteno, lai novērstu un pārvaldītu šo risku potenciālo ietekmi (50). Šajā kontekstā pārskatu sniegšanas standartos būtu jāiekļauj kvantitatīvi rādītāji, kas lielā mērā pārsniedz esošās informācijas atklāšanas kvalitatīvo raksturu un kas veicinātu ar ilgtspēju saistītas informācijas izmantojamību un salīdzināmību. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Šajā sakarā ECB atzinīgi vērtē arī uz nākotni vērstu mērķu iekļaušanu priekšlikumā. NFID pašlaik trūkst uz nākotni vērstu ilgtspējas rādītāju, kas tomēr ir būtisks elements risku agrīnai identificēšanai un seku mazināšanas pasākumu proaktīvai formulēšanai. Tas ir nepieciešams elements mērķu noteikšanai un scenāriju analīzei. Tāpēc ECB stingri atbalsta ierosinātajā direktīvā noteikto, ka informācijā, kas jāsniedz, būtu jāiekļauj “plāni, kuru mērķis ir nodrošināt, ka [uzņēmuma] uzņēmējdarbības modelis un stratēģija ir saderīgi ar pārkārtošanos uz ilgtspējīgu ekonomiku un globālās sasilšanas ierobežošanu līdz 1,5 °C saskaņā ar Parīzes nolīgumu” (51). Šāda uz nākotni vērsta informācija būtu jāizsaka standartizētā un viegli salīdzināmā veidā, pamatojoties uz saskaņotām metodēm, un ārēji jāpārbauda trešām personām, kā paredzēts ierosinātajā direktīvā, lai nodrošinātu tās ticamību un uzticamību. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Ierosinātā direktīva paredz apspriešanos ar ECB par ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartiem un nosaka, ka ECB savs atzinums par šādiem standartiem, ja tādu nolemj sniegt, būtu jāsniedz divu mēnešu laikā no dienas, kurā Komisija pie tās vērsusies ar apspriešanās lūgumu (52). ECB ir gatava sniegt šādu atzinumu ierosinātajā divu mēnešu periodā. Turklāt ECB atzinīgi vērtē lielo nozīmi, kas valsts varas iestādēm un Eiropas iestādēm piešķirta deleģēto aktu likumdošanas procesā (53), un centīsies panākt sadarbību starp tām. |
| --- | --- |

5.4

6.   Saskaņošana ar citiem ES tiesību aktiem

| 6.1 | ECB stingri atbalsta ierosinātās direktīvas mērķi nodrošināt ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartu atbilstību prasībām, kas noteiktas citos ES tiesību aktos (54). Standarti jo īpaši būtu jāsaskaņo ar informācijas atklāšanas prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/2088 (55), un tajos būtu jāņem vērā pamatā esošie rādītāji un metodikas, kas noteiktas dažādos deleģētajos aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Taksonomijas regulu, informācijas atklāšanas prasības, kas piemērojamas etalonu administratoriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 (56), obligātie standarti ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu izstrādei, kā arī jebkāds darbs, ko EBI veic, īstenojot KPR III pīlāra informācijas atklāšanas prasības (57). ECB atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt konsekvenci un līdz minimumam samazināt pārskatu sniegšanas pienākumu sarežģītību, kas izriet no dažādiem tiesību aktiem. Pienākumu dublēšanās un piemērojamo prasību definīciju, darbības jomas un mērķu nekonsekvence rada nevajadzīgus sarežģījumus un neskaidrības uzņēmumiem (58) un kopumā mazina ES tiesiskā regulējuma caurredzamību un starptautisko pievilcību. Ja šādas pārklāšanās un neatbilstības nav iespējams saskaņot ar to iekļaušanas ES ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartā palīdzību, kā tas ir gadījumos, kuros tās izriet no tiesību aktiem, Komisijai būtu jāapsver ilgtspējīgas finansēšanas tiesiskā regulējuma vispārēja pārskatīšana, tostarp iespējami mērķtiecīgi tiesību aktu grozījumi, lai racionalizētu un vienkāršotu likumdošanas vidi. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ECB uzsver, ka ierosinātajai direktīvai vajadzētu tiekties uz pilnīgu saskaņotību ar citiem ES tiesību aktiem, un tai būtu jāsamazina un ideālā gadījumā jānovērš pašreizējas vai turpmākas nekonsekvences risks, kas var rasties laika gaitā, dažādiem tiesību aktiem attīstoties paralēli. Tā kā visi iepriekš minētie tiesību akti ir savstarpēji saistīti un to pareiza darbība balstās uz informācijas prasībām, ko tie savstarpēji nodrošina viens otram, sistēma varētu nebūt noturīga pret nekoordinētām atsevišķu komponentu izmaiņām. Jo īpaši ierosinātā direktīva paredz ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartu pārskatīšanu ik pēc trim gadiem (59), savukārt citi tiesību akti paliks nemainīgi. Tas rada risku, ka laika gaitā var rasties neatbilstības. ECB atbalsta ilgtspējīgas finansēšanas regulējuma visaptverošu pārskatīšanu kopumā, nevis atsevišķu tiesību aktu paralēlu un nekoordinētu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ņemot vērā Taksonomijas regulas centrālo nozīmi ES ilgtspējīgas finansēšanas programmā, informācijai, kas atklāta saskaņā ar ierosināto direktīvu par uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanu, būtu jāatbilst Taksonomijas regulā noteiktajām informācijas prasībām un jāļauj uzņēmumiem un citiem pārskatu sniedzējiem, uz kuriem attiecas Taksonomijas regulas taksonomijas pienākumi, iegūt visu attiecīgo informāciju, kas tiem vajadzīga, lai izpildītu Taksonomijas regulā noteiktos informācijas atklāšanas pienākumus produktu un uzņēmumu līmenī. |
| --- | --- |

6.3

7.   Saskaņošana ar starptautiskām iniciatīvām

| 7.1 | ECB atzinīgi vērtē arī to, ka ierosinātajā direktīvā noteikts, ka ES ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartiem būtu jābalstās uz starptautiskām ilgtspējas pārskatu sniegšanas iniciatīvām un jāveicina to īstenošana (60). Pasaules mērogā standartizēta informācijas atklāšanas regulējuma trūkums rada nepietiekamu salīdzināmību un konsekvenci jurisdikciju starpā, var radīt nevajadzīgus šķēršļus ilgtspējīgas finansēšanas starptautiskajām plūsmām un var radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādās jurisdikcijās, kas var nelabvēlīgi ietekmēt ES uzņēmumus un var radīt lielākas izmaksas ES uzņēmumiem un finanšu iestādēm. Tāpēc ECB atbalsta globāli koordinētus centienus, kuru mērķis ir konverģence virzībā uz kopīgiem caurredzamības un informācijas atklāšanas standartiem pasaules līmenī, jo īpaši Starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) fonda priekšlikumu izveidot jaunu Ilgtspējas standartu valdi un izstrādāt standartus ar klimatu saistītiem pārskatu sniegšanas un citiem ilgtspējas jautājumiem. SFPS fondam šāds standarts būtu jāizstrādā kopā ar EFPPG, lai nodrošinātu SFPS un ES standartu saskaņotību un saderību. Neviens starptautisks standarts nedrīkst būt pretrunā ar pasaules labāko praksi, un ideālā gadījumā tam būtu jāaptver visi ilgtspējas aspekti, kas atbilst ierosinātās direktīvas saturam. Tai būtu jāprasa uzņēmumiem atklāt ne tikai jautājumus, kas ietekmē uzņēmuma vērtību, bet arī informāciju par uzņēmuma plašāku ietekmi uz vidi un sociālo jomu (“dubultais būtiskums”). Reģionālā vai globālā līmenī īstenotām iniciatīvām nevajadzētu kavēt ES rīkoties plašāk, tai savus ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartus pielāgojot saskaņā ar ierosināto direktīvu atbilstoši ES mērķiem un tiesiskajam regulējumam, vienlaikus nodrošinot saskaņotību un atbilstību starptautiskajiem pamatprincipiem. |
| --- | --- |

7.1

8.   Noteikumi par revīziju

| 8.1 | ECB atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz uzņēmumu ilgtspējas pārskatiem izveidots pārbaudes process, kas tiek ieviests ar obligātās revīzijas palīdzību (61). Obligātās revīzijas attiecināšana ne tikai uz retrospektīvu, bet arī uz nākotni vērstu informāciju ir būtiska, lai nodrošinātu noteiktību visām ieinteresētajām personām un nodrošinātu informācijas atklāšanas un pienākumu ticamību. Sniegtās informācijas lielāka uzticamība veicinās finanšu tirgu attīstību un turpmāku padziļināšanu ne tikai attiecībā uz nepieciešamo pārejas pasākumu finansēšanu, bet arī uz ar ilgtspēju saistīto risku ierobežošanu.
  Gadījumā, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto direktīvu, konkrētais redakcionālais priekšlikums ir izklāstīts atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex. |
| --- | --- |

8.1

Gadījumā, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto direktīvu, konkrētais redakcionālais priekšlikums ir izklāstīts atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex.

Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 7. septembrī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 189 final.

1

(2)  Sk. “Pārskats par ilgtspējīgu finansēšanu” (“Overview of sustainable finance”), kas pieejams Komisijas interneta vietnē www.ec.europa.eu.

2

“Overview of sustainable finance”

(3)  Komisija 2019. gada 11. decembrī publicēja paziņojumu “Eiropas zaļais kurss”; sk. COM(2019) 640 final.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

4

(5)  Sk. 12) apsvērumu. Sk. arī “Ar klimatu saistīti riski finanšu stabilitātei” (“Climate-related risks to financial stability”), raksts ECB finanšu stabilitātes pārskatā, 2021. gada maijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

5

“Climate-related risks to financial stability”

(6)  Sk. 24. un turpmākos punktus Eurosistēmas atbildē uz Eiropas Komisijas sabiedrisko apspriešanos par Atjaunināto ilgtspējīgas finansēšanas stratēģiju un pārskatīto Nefinanšu pārskatu sniegšanas direktīvu, kas pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Sk. Christine Lagarde runu “Ceļā uz zaļā kapitāla tirgu savienību Eiropai” (“Towards a green capital markets union for Europe”), kas pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

7

“Towards a green capital markets union for Europe”

(8)  Piem., aptuveni 60 % no visām 2020. gadā pasaulē emitētajām zaļajām augstākās prioritātes nenodrošinātajām obligācijām radās ES. Ieguldījumi vides, sociālajā un korporatīvajā pārvaldībā arī ir koncentrēti Eiropā, un vairāk nekā puse no obligāciju fondiem atrodas euro zonā. Turklāt 2020. gadā aptuveni puse no visā pasaulē emitētajām “zaļajām” obligācijām bija euro valūtā.

8

(9)  Sk. Christine Lagarde runas “Ceļā uz zaļā kapitāla tirgu savienību Eiropai” (“Towards a green capital markets union for Europe”) un “Zaļas un digitālas atveseļošanās finansēšana” (“Financing a green and digital recovery”), kas pieejamas ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

9

“Towards a green capital markets union for Europe”

“Financing a green and digital recovery”

(10)  Zaļo obligāciju tirgū pārrobežu turējumu jau ir gandrīz divreiz vairāk nekā pārējo Eiropas obligāciju tirgos. Tas liek domāt, ka zaļo obligāciju tirgus turpmāka attīstība padziļinātu ES finanšu integrāciju. Sk. 2020. gada novembra ECB Finanšu stabilitātes pārskata 5. nodaļu, kas pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Sk. ierosinātās direktīvas 48) apsvērumu.

11

(12)  Sk. 2021. gada 6. jūlija Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai: Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija, COM(2021) 390 final.

12

(13)  Sk. Atzinuma CON/2021/12 2.4. punktu. Visi ECB atzinumi pieejami EUR-Lex.

13

(14)  Sk. 6. zemsvītras piezīmē minētās Eurosistēmas atbildes 2. lpp.

14

(15)  Sk. paziņojumu presei “ECB iepazīstina ar rīcības plānu ar klimata pārmaiņām saistīto apsvērumu iekļaušanai savā monetārās politikas stratēģijā”, 2021. gada 8. jūlijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Sk. “Ar klimatu saistīti riski finanšu stabilitātei” (“Climate-related risks to financial stability”), raksts ECB finanšu stabilitātes pārskatā, 2021. gada maijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

16

“Climate-related risks to financial stability”

(17)  Sk. Atzinuma CON/2021/12 2.4. punktu; Atzinuma CON/2021/22 2.2. punktu; Isabel Schnabel, “Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy”, virtual roundtable on “Sustainable Crisis Responses in Europe”, INSPIRE Research Network, 2020. gada 17. jūlijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

17

“Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy”, virtual roundtable on “Sustainable Crisis Responses in Europe”, INSPIRE Research Network

(18)  Sk. Atzinuma CON/2021/12 2.4. punktu; “Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways”, 2020. gada jūnijs, pieejams Centrālo banku un uzraudzības iestāžu finanšu sistēmas ekoloģizācijas tīkla interneta vietnē www.ngfs.net, at p. 3.

18

“Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways”

(19)  Sk. paziņojumu presei “ECB iepazīstina ar rīcības plānu ar klimata pārmaiņām saistīto apsvērumu iekļaušanai savā monetārās politikas stratēģijā”, 2021. gada 8. jūlijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

19

(20)  ECB/ESRB klimata riska modelēšanas projekta grupa, “Ar klimatu saistītais risks un finanšu stabilitāte”, 2021. gada jūlijs, 9. lpp., pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Sk. ECB banku uzraudzība, “Norādījumi par klimata pārmaiņu un vides riskiem”, 2020. gada maijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Sk. ECB banku uzraudzība, “Norādījumi par klimata pārmaiņu un vides riskiem”, 2020. gada maijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Sk. paziņojumu presei “ECB iepazīstina ar rīcības plānu ar klimata pārmaiņām saistīto apsvērumu iekļaušanai savā monetārās politikas stratēģijā”, 2021. gada 8. jūlijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

24

(25)  Sk. “Īstenošanas tehniskie standarti (ĪTS) attiecībā uz prudenciālo informācijas atklāšanu par VSP riskiem saskaņā ar KPR 449.a pantu”, kas pieejami EBI interneta vietnē www.eba.europa.eu.

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/95/ES, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

26

(27)  Sk. arī paziņojumu presei “ECB iepazīstina ar rīcības plānu ar klimata pārmaiņām saistīto apsvērumu iekļaušanai savā monetārās politikas stratēģijā”, 2021. gada 8. jūlijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu, kurā apstiprināts, ka ECB izstrādās rādītājus attiecībā uz zaļajiem finanšu instrumentiem, finanšu iestāžu pakļautību ar klimatu saistītiem fiziskiem riskiem, ko rada to portfeļi, un finanšu iestāžu oglekļa rādītājiem.

27

(28)  Sk. ierosinātās direktīvas 48) apsvērumu un 1. panta 4. punktu, ar ko iekļauj jaunu 19.d punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.06.2013., 19. lpp.) (turpmāk – “Grāmatvedības direktīva”).

28

(29)  Sk. ierosinātās direktīvas 48) apsvērumu.

29

(30)  Sk. Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2020. gada 24. septembra Ieteikumu par juridisko personu identificēšanu (ESRK/2020/12).

30

(31)  Sk. paziņojumu presei “Eurosistēma vienojas par kopējo nostāju attiecībā uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem ar monetāro politiku nesaistītos portfeļos saistībā ar klimata pārmaiņām”, 2021. gada 4. februāris, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

32

(33)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 1. punkta otro daļu, kas atsaucas uz Kapitāla prasību direktīvas 2. panta 5. punkta 2. līdz 23. apakšpunktu.

33

(34)  Sk. Grāmatvedības direktīvas I un II pielikumu.

34

(35)  Sk. “Atsauksmes par Eiropas Parlamenta sniegto ieguldījumu, izstrādājot rezolūciju par ECB 2019. gada pārskatu”, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

35

(36)  Sk. “Atsauksmes par Eiropas Parlamenta sniegto ieguldījumu, izstrādājot rezolūciju par ECB 2019. gada pārskatu”, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

36

(37)  Sk. paziņojumu presei “Eurosistēma vienojas par kopējo nostāju attiecībā uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem ar monetāro politiku nesaistītos portfeļos saistībā ar klimata pārmaiņām”, 2021. gada 4. februāris, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

37

(38)  Sk. paziņojumu presei “ECB iepazīstina ar rīcības plānu ar klimata pārmaiņām saistīto apsvērumu iekļaušanai savā monetārās politikas stratēģijā”, 2021. gada 8. jūlijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

38

(39)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 3. punktu, ar ko aizstāj Grāmatvedības direktīvas 19.a pantu.

39

(40)  “Lieli uzņēmumi” Grāmatvedības direktīvas 3. panta 4. punktā definēti kā uzņēmumi, “kas bilances datumā pārsniedz vismaz divus no trim šādiem kritērijiem: a) bilances kopsumma: EUR 20 000 000; b) neto apgrozījums: EUR 40 000 000; c) vidējais darbinieku skaits finanšu gada laikā: 250”. Savukārt NFID attiecas tikai uz lieliem uzņēmumiem ar vairāk nekā 500 darbiniekiem, kas ir sabiedriskas nozīmes struktūras, kā definēts Grāmatvedības direktīvas 2. panta 1. punktā (pašlaik Grāmatvedības direktīvas 19.a panta 1. punkts).

40

(41)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 4. punktu, ar ko Grāmatvedības direktīvā iekļauj 19.c pantu par MVU ilgtspējas pārskatu sniegšanas standartiem.

41

(42)  Sk. ierosinātās direktīvas 23) apsvērumu.

42

(43)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 1. un 3. punktu, ar ko groza Grāmatvedības direktīvas 1. pantu un aizstāj 19.a pantu.

43

(44)  Kā ierosināts atzinumam pievienotajā tehniskajā pielikumā.

44

(45)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 4. punktu, ar ko Grāmatvedības direktīvā iekļauj 19.b pantu.

45

(46)  Sk. 6. zemsvītras piezīmē minētās Eurosistēmas atbildes 26. lpp.

46

(47)  Sk. arī ECB banku uzraudzība, “Norādījumi par klimata pārmaiņu un vides riskiem”, 2020. gada maijs, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Siltumnīcefekta gāzu protokolā nošķirtas uzņēmumu tiešās siltumnīcefekta gāzu emisijas no īpašumā esošiem vai kontrolētiem avotiem (1. darbības joma), netiešās emisijas no iepirktas elektroenerģijas, tvaika, siltumapgādes vai aukstumapgādes (2. darbības joma) un visas citas netiešās emisijas, tostarp jo īpaši tās, kas rodas korporatīvajā vērtības radīšanas ķēdē gan augšupejoši, gan lejupejoši (3. darbības joma); Sk. Siltumnīcefekta gāzu protokola tīmekļa vietni ghgprotocol.org.

48

(49)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 4. punktu, ar ko Grāmatvedības direktīvā iekļauj 19.b panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu.

49

(50)  Sk. arī ierosinātās direktīvas 1. panta 3. punktu, ar kuru tiek aizstāts Grāmatvedības direktīvas 19.a pants un minētā panta 2. punktā tiek iekļauts jauns d) apakšpunkts.

50

(51)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 3. punktu, ar ko aizstāj Grāmatvedības direktīvas 19.a panta 2. punktu.

51

(52)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 11. punktu, ar ko groza Grāmatvedības direktīvas 49. pantu.

52

(53)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 11. punktu, ar ko groza Grāmatvedības direktīvas 49. pantu.

53

(54)  Sk. ierosinātās direktīvas 35) apsvērumu.

54

(55)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).

55

(56)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

56

(57)  Sk. ierosinātās direktīvas 35) apsvērumu.

57

(58)  Sk. 6. zemsvītras piezīmē minētās Eurosistēmas atbildes 29. lpp.

58

(59)  Sk. ierosinātās direktīvas 1. panta 4. punktu, ar ko Grāmatvedības direktīvā iekļauj 19.b panta 1. punktu.

59

(60)  Sk. ierosinātās direktīvas 37) apsvērumu.

60

(61)  Sk. ierosinātās direktīvas 3. pantu, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

61

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/11

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

(2021/C 446/03)

Turpmāk izklāstītā informācija tiek darīta zināma Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (Nr. 4), ZHU Hailun (Nr. 5), RI Yong Gil (jeb RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (Nr. 10), Abderrahim AL-KANI (jeb Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (Nr. 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (jeb Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (Nr. 13), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (Nr. 14) – personām, kas minētas pielikumā Padomes Lēmumam (KĀDP) 2020/1999 un I pielikumā Padomes Regulai (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem.

Padome gatavojas saglabāt ierobežojošos pasākumus pret minētajām personām, pievienojot jaunus pamatojumus. Minētās personas ar šo tiek informētas, ka, lai saņemtu paredzētos pamatojumus attiecībā uz viņu iekļaušanu sarakstā, tās pirms 2021. gada 10. novembra var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu.

---

Eiropas Komisija

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 29. oktobris

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1645 |
| JPY | Japānas jena | 132,62 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4389 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84490 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,9368 |
| CHF | Šveices franks | 1,0611 |
| ISK | Islandes krona | 149,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,7495 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,697 |
| HUF | Ungārijas forints | 360,00 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6215 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9493 |
| TRY | Turcijas lira | 11,1393 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5455 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4383 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,0563 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6255 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5676 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 362,92 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,7447 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,4488 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5270 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 556,28 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8222 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,654 |
| RUB | Krievijas rublis | 82,3284 |
| THB | Taizemes bāts | 38,720 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,5698 |
| MXN | Meksikas peso | 23,8048 |
| INR | Indijas rūpija | 87,1830 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1645

JPY

Japānas jena

132,62

DKK

Dānijas krona

7,4389

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84490

SEK

Zviedrijas krona

9,9368

CHF

Šveices franks

1,0611

ISK

Islandes krona

149,80

NOK

Norvēģijas krona

9,7495

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,697

HUF

Ungārijas forints

360,00

PLN

Polijas zlots

4,6215

RON

Rumānijas leja

4,9493

TRY

Turcijas lira

11,1393

AUD

Austrālijas dolārs

1,5455

CAD

Kanādas dolārs

1,4383

HKD

Hongkongas dolārs

9,0563

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6255

SGD

Singapūras dolārs

1,5676

KRW

Dienvidkorejas vona

1 362,92

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,7447

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,4488

HRK

Horvātijas kuna

7,5270

IDR

Indonēzijas rūpija

16 556,28

MYR

Malaizijas ringits

4,8222

PHP

Filipīnu peso

58,654

RUB

Krievijas rublis

82,3284

THB

Taizemes bāts

38,720

BRL

Brazīlijas reāls

6,5698

MXN

Meksikas peso

23,8048

INR

Indijas rūpija

87,1830

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/13

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 2. novembris

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1603 |
| JPY | Japānas jena | 132,03 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4399 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84955 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,8973 |
| CHF | Šveices franks | 1,0594 |
| ISK | Islandes krona | 150,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,7920 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,572 |
| HUF | Ungārijas forints | 359,35 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6078 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9500 |
| TRY | Turcijas lira | 11,0656 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5544 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4389 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,0297 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6260 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5637 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 363,97 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,9158 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,4239 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5307 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 570,39 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8135 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,560 |
| RUB | Krievijas rublis | 83,2159 |
| THB | Taizemes bāts | 38,568 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,5907 |
| MXN | Meksikas peso | 24,0730 |
| INR | Indijas rūpija | 86,6040 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1603

JPY

Japānas jena

132,03

DKK

Dānijas krona

7,4399

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84955

SEK

Zviedrijas krona

9,8973

CHF

Šveices franks

1,0594

ISK

Islandes krona

150,80

NOK

Norvēģijas krona

9,7920

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,572

HUF

Ungārijas forints

359,35

PLN

Polijas zlots

4,6078

RON

Rumānijas leja

4,9500

TRY

Turcijas lira

11,0656

AUD

Austrālijas dolārs

1,5544

CAD

Kanādas dolārs

1,4389

HKD

Hongkongas dolārs

9,0297

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6260

SGD

Singapūras dolārs

1,5637

KRW

Dienvidkorejas vona

1 363,97

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,9158

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,4239

HRK

Horvātijas kuna

7,5307

IDR

Indonēzijas rūpija

16 570,39

MYR

Malaizijas ringits

4,8135

PHP

Filipīnu peso

58,560

RUB

Krievijas rublis

83,2159

THB

Taizemes bāts

38,568

BRL

Brazīlijas reāls

6,5907

MXN

Meksikas peso

24,0730

INR

Indijas rūpija

86,6040

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/14

---

PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKLIS (PVN)

NO PVN ATBRĪVOTAIS IEGULDĪJUMU ZELTS

Saraksts ar zelta monētām, kuras atbilst kritērijiem, kas noteikti Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvas 2006/112/EK 344. panta 1. punkta 2. apakšpunktā (īpašais režīms ieguldījumu zeltam)

Spēkā attiecībā uz 2022. gadu

(2021/C 446/06)

PASKAIDROJUMS

| a) | Šajā sarakstā ir atspoguļoti dati, kurus dalībvalstis ir nosūtījušas Komisijai termiņā, kas noteikts 345. pantā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1). |
| --- | --- |

a)

Šajā sarakstā ir atspoguļoti dati, kurus dalībvalstis ir nosūtījušas Komisijai termiņā, kas noteikts 345. pantā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1).

| b) | Šajā sarakstā iekļautās monētas ir uzskatāmas par atbilstīgām 344. panta kritērijiem, un tāpēc minētajās dalībvalstīs pret tām attieksies kā pret ieguldījumu zeltu. Tādējādi to piegāde ir atbrīvota no PVN visu 2022. kalendāro gadu. |
| --- | --- |

b)

Šajā sarakstā iekļautās monētas ir uzskatāmas par atbilstīgām 344. panta kritērijiem, un tāpēc minētajās dalībvalstīs pret tām attieksies kā pret ieguldījumu zeltu. Tādējādi to piegāde ir atbrīvota no PVN visu 2022. kalendāro gadu.

| c) | Atbrīvojums tiks piemērots visām šajā sarakstā norādīto monētu emisijām, izņemot tādu monētu emisijas, kuru prove ir mazāka par 900. |
| --- | --- |

c)

Atbrīvojums tiks piemērots visām šajā sarakstā norādīto monētu emisijām, izņemot tādu monētu emisijas, kuru prove ir mazāka par 900.

| d) | Ja monēta nav iekļauta šajā sarakstā, atbrīvojums tās piegādei tomēr būs piemērojams gadījumos, kad monēta atbilst PVN direktīvā noteiktajiem atbrīvojuma kritērijiem. |
| --- | --- |

d)

Ja monēta nav iekļauta šajā sarakstā, atbrīvojums tās piegādei tomēr būs piemērojams gadījumos, kad monēta atbilst PVN direktīvā noteiktajiem atbrīvojuma kritērijiem.

| e) | Saraksts ir sakārtots alfabēta secībā pēc valstu un monētu nosaukumiem. Monētas, kas ietilpst vienā un tajā pašā kategorijā, ir uzskaitītas to vērtības augošā secībā. |
| --- | --- |

e)

Saraksts ir sakārtots alfabēta secībā pēc valstu un monētu nosaukumiem. Monētas, kas ietilpst vienā un tajā pašā kategorijā, ir uzskaitītas to vērtības augošā secībā.

| f) | Sarakstā sniegtie monētu nosaukumi atbilst uz monētas norādītajai valūtai. Tomēr, ja valūta uz monētas nav norādīta ar latīņu burtiem, tās nosaukums sarakstā pēc iespējas ir sniegts iekavās.






  EMITENTVALSTIS | MONĒTAS |
| --- | --- | --- |
| AFGANISTĀNA | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1  AMANI)
  (2  AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1  TILLA
  2  TILLAS |
| ALBĀNIJA | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ANDORA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGILJA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| APVIENOTĀ KARALISTE | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |
| APVIENOTIE ARĀBU EMIRĀTI | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| ARGENTĪNA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMĒNIJA | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| ASV | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| AUSTRĀLIJA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| AUSTRIJA | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1/25 oz “Philharmoniker”)
  10  EURO
  25  EURO
  50  EURO
  100  EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| AUSTRUMKARĪBU VALSTIS | 1 DOLLAR
  2,50 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| BAHAMU SALAS | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOSA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELIZA | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BEĻĢIJA | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25  EURO
  50  EURO
  100  EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BERMUDU SALAS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOLĪVIJA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSVĀNA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRAZĪLIJA | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BRITU VIRDŽĪNU SALAS | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BULGĀRIJA | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA (“Св. Първомъченик Стефан”)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| BUTĀNA | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| ČADA | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| ČEHOSLOVĀKIJA | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| ČĪLE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| DĀNIJA | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| DIENVIDĀFRIKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/2 POND
  1 POND
  1/10 PROTEA
  1  PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| DIENVIDDŽORDŽIJA UN DIENVIDSENDVIČU SALAS | 4 POUNDS |
| DIENVIDKOREJA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| DIENVIDSLĀVIJA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| DŽĒRSIJA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| EKVADORA | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| ETIOPIJA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FIDŽI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPĪNAS | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FOLKLENDA (MALVINU) SALAS | 1/25 CROWN |
| FRANCIJA | 1/4 EURO
  5  EURO
  10  EURO
  20  EURO
  50  EURO
  100  EURO
  200  EURO
  250  EURO
  500  EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  655,97 FRANCS |
| GABONA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIJA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GĒRNSIJA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GIBRALTĀRS | 1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1  ROYAL |
| | |
| GVATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GVINEJA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDURASA | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONKONGA | 1 000 DOLLARS |
| HORVĀTIJA | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| IGAUNIJA | 100 KROONI |
| INDIJA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONĒZIJA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRĀKA | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRĀNA | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| ISLANDE | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ITĀLIJA | 10  EURO
  20  EURO
  50  EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| IZRAĒLA | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| ĪRIJA | 20 EURO (kalšanas gads: 2006 .-2 009 .)
  100  EURO |
| JAMAIKA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPĀNA | 10 000 YEN |
| JAUNZĒLANDE | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1/20 ounce
  3,11 grammes/ 1/10 ounce
  7,77 grammes/ 1/4 ounce
  15,56 grammes/ 1/2 ounce |
| JORDĀNIJA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| KAIMANU SALAS | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| KANĀDA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZAHSTĀNA | 100 TENGE |
| KENIJA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KIPRA | 50 POUNDS |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KOLUMBIJA | 1  PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| KONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KOSTARIKA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| KOTDIVUĀRA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KRIEVIJA | 1 TSERVONETS (kalšanas gads: 1 975 .)
  7,5 ROUBLES (kalšanas gads: 1 897 .)
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| KUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| KUKA SALAS | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| ĶĪNA | 5/20 YUAN (1/20 oz)
  10/50 YUAN (1/10 oz)
  25/100 YUAN (1/4 oz)
  50/200 YUAN (1/2 oz)
  100/500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| LATVIJA | 5 EURO (“Zelta saktas. Ripsakta”)
  5 EURO (“Zelta atslēdziņa”)
  20 EURO (“Zelta saktas. Pakavsakta”)
  75 EURO (“Zelta saktas. Burbuļsakta”)
  1 LATS (“Ak, svētā Lestene!”)
  1 LATS (“Jūgendstils Rīgā”)
  1 LATS (“Zelta ābele”)
  5 LATI (“Pieclatnieks”)
  10 LATU (“Gafelšoneris “Julia Maria””)
  10 LATU (“Zelta vēsture”)
  20 LATU (“Latvijas monēta”)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LESOTO | 1  LOTI
  2  MALOTI
  4  MALOTI
  10  MALOTI
  20  MALOTI
  50  MALOTI
  100  MALOTI
  250  MALOTI
  500  MALOTI |
| LIBĒRIJA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LIETUVA | 5  EURO
  50  EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LIHTENŠTEINA | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LUKSEMBURGA | 175 EURO CENT
  2,5  EURO
  5  EURO
  10  EURO
  15  EURO
  20  EURO
  25  EURO
  100  EURO
  250  EURO
  20 FRANCS |
| MAKAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MALAIZIJA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALĀVIJA | 250 KWACHA |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15  EURO
  50  EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MAURĪCIJA | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MĀRŠALA SALAS | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MEKSIKA | 1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1  ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MENAS SALA | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| MONAKO | 10  EURO
  20  EURO
  100  EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLIJA | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NEPĀLA | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NIGĒRA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIKARAGVA | 50 CORDOBAS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NĪDERLANDE | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10  EURO
  20  EURO
  50  EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| NĪDERLANDES ANTIĻAS | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| NORVĒĢIJA | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| OLDERNIJA | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| OMĀNA | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1/4 OMANI RIAL
  1/2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| PAKISTĀNA | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1  LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POLIJA | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (izņēmums: 100 ZŁOTYCH “Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 ”)
  200 ZŁOTYCH
  (izņēmums: 200 ZŁOTYCH “100 -lecie Politechniki Warszawskiej”)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PORTUGĀLE | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5  EURO
  8  EURO
  10 000 REIS |
| RIETUMSAMOA | 50 TALA
  100 TALA |
| RODĒZIJA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| RUANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| RUMĀNIJA | 20 LEI (1 883 . gads) |
| SALVADORA | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| SANMARINO | 20  EURO
  50  EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAŪDA ARĀBIJA | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SEIŠELAS | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SENEGĀLA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SERBIJA | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SINGAPŪRA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SĪRIJA | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| SJERRALEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1  LEONE |
| SLOVĀKIJAS REPUBLIKA | 100  EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVĒNIJA | 100  EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMĀLIJA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SOMIJA | 100  EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| SPĀNIJA | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20  EURO
  100  EURO
  200  EURO
  400  EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| SUDĀNA | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SURINAMA | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVAZILENDA | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| SVĒTĀS HELĒNAS SALA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  1/4 SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| ŠVEICE | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| TAIZEME | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TANZĀNIJA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| TĒRKSAS UN KAIKOSAS SALAS | 100 CROWNS |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1/2 HAU
  1  HAU
  5  HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1  KOULA |
| TRISTANA DA KUŅAS SALA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TUNISIJA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURCIJA | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| UNGĀRIJA | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| URUGVAJA | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| VATIKĀNS | 20  EURO
  50  EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| VĀCIJA | 1 DM
  50  EURO
  100  EURO |
| VENECUĒLA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| ZAIRA | 100 ZAIRES |
| ZAMBIJA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |
| ZĀLAMANA SALAS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ZIEMEĻU MARIANAS SALAS | 5 DOLLARS |
| ZVIEDRIJA | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |

f)

Sarakstā sniegtie monētu nosaukumi atbilst uz monētas norādītajai valūtai. Tomēr, ja valūta uz monētas nav norādīta ar latīņu burtiem, tās nosaukums sarakstā pēc iespējas ir sniegts iekavās.

EMITENTVALSTIS

MONĒTAS

AFGANISTĀNA

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1  AMANI)

(2  AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1  TILLA

2  TILLAS

ALBĀNIJA

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ANDORA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGILJA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

APVIENOTĀ KARALISTE

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

APVIENOTIE ARĀBU EMIRĀTI

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

ARGENTĪNA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMĒNIJA

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

ASV

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

AUSTRĀLIJA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

AUSTRIJA

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1/25 oz “Philharmoniker”)

10  EURO

25  EURO

50  EURO

100  EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

AUSTRUMKARĪBU VALSTIS

1 DOLLAR

2,50 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

BAHAMU SALAS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOSA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELIZA

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BEĻĢIJA

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25  EURO

50  EURO

100  EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BERMUDU SALAS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOLĪVIJA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSVĀNA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRAZĪLIJA

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BRITU VIRDŽĪNU SALAS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BULGĀRIJA

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA (“Св. Първомъченик Стефан”)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

BUTĀNA

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

ČADA

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

ČEHIJAS REPUBLIKA

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

ČEHOSLOVĀKIJA

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

ČĪLE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

DĀNIJA

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

DIENVIDĀFRIKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/2 POND

1 POND

1/10 PROTEA

1  PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

DIENVIDDŽORDŽIJA UN DIENVIDSENDVIČU SALAS

4 POUNDS

DIENVIDKOREJA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

DIENVIDSLĀVIJA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

DŽĒRSIJA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

EKVADORA

1 CONDOR

10 SUCRES

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

ETIOPIJA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FIDŽI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPĪNAS

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FOLKLENDA (MALVINU) SALAS

1/25 CROWN

FRANCIJA

1/4 EURO

5  EURO

10  EURO

20  EURO

50  EURO

100  EURO

200  EURO

250  EURO

500  EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

655,97 FRANCS

GABONA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIJA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GĒRNSIJA

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GIBRALTĀRS

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1  ROYAL

GVATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GVINEJA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDURASA

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONKONGA

1 000 DOLLARS

HORVĀTIJA

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

IGAUNIJA

100 KROONI

INDIJA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONĒZIJA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRĀKA

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRĀNA

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

ISLANDE

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ITĀLIJA

10  EURO

20  EURO

50  EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

IZRAĒLA

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

ĪRIJA

20 EURO (kalšanas gads: 2006 .-2 009 .)

100  EURO

JAMAIKA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPĀNA

10 000 YEN

JAUNZĒLANDE

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1/20 ounce

3,11 grammes/ 1/10 ounce

7,77 grammes/ 1/4 ounce

15,56 grammes/ 1/2 ounce

JORDĀNIJA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

KAIMANU SALAS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

KANĀDA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZAHSTĀNA

100 TENGE

KENIJA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KIPRA

50 POUNDS

KIRIBATI

150 DOLLARS

KOLUMBIJA

1  PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

KONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KOSTARIKA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

KOTDIVUĀRA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KRIEVIJA

1 TSERVONETS (kalšanas gads: 1 975 .)

7,5 ROUBLES (kalšanas gads: 1 897 .)

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

KUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

KUKA SALAS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

ĶĪNA

5/20 YUAN (1/20 oz)

10/50 YUAN (1/10 oz)

25/100 YUAN (1/4 oz)

50/200 YUAN (1/2 oz)

100/500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

LATVIJA

5 EURO (“Zelta saktas. Ripsakta”)

5 EURO (“Zelta atslēdziņa”)

20 EURO (“Zelta saktas. Pakavsakta”)

75 EURO (“Zelta saktas. Burbuļsakta”)

1 LATS (“Ak, svētā Lestene!”)

1 LATS (“Jūgendstils Rīgā”)

1 LATS (“Zelta ābele”)

5 LATI (“Pieclatnieks”)

10 LATU (“Gafelšoneris “Julia Maria””)

10 LATU (“Zelta vēsture”)

20 LATU (“Latvijas monēta”)

100 LATU apgrozības monēta

LESOTO

1  LOTI

2  MALOTI

4  MALOTI

10  MALOTI

20  MALOTI

50  MALOTI

100  MALOTI

250  MALOTI

500  MALOTI

LIBĒRIJA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LIETUVA

5  EURO

50  EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LIHTENŠTEINA

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LUKSEMBURGA

175 EURO CENT

2,5  EURO

5  EURO

10  EURO

15  EURO

20  EURO

25  EURO

100  EURO

250  EURO

20 FRANCS

MAKAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MALAIZIJA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALĀVIJA

250 KWACHA

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15  EURO

50  EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MAURĪCIJA

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MĀRŠALA SALAS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MEKSIKA

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1  ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MENAS SALA

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

MONAKO

10  EURO

20  EURO

100  EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLIJA

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NEPĀLA

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NIGĒRA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIKARAGVA

50 CORDOBAS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NĪDERLANDE

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10  EURO

20  EURO

50  EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

NĪDERLANDES ANTIĻAS

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

NORVĒĢIJA

20 KRONER

1 500 KRONER

OLDERNIJA

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

OMĀNA

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1/4 OMANI RIAL

1/2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

PAKISTĀNA

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA-JAUNGVINEJA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1  LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POLIJA

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(izņēmums: 100 ZŁOTYCH “Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 ”)

200 ZŁOTYCH

(izņēmums: 200 ZŁOTYCH “100 -lecie Politechniki Warszawskiej”)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PORTUGĀLE

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5  EURO

8  EURO

10 000 REIS

RIETUMSAMOA

50 TALA

100 TALA

RODĒZIJA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

RUANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

RUMĀNIJA

20 LEI (1 883 . gads)

SALVADORA

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

SANMARINO

20  EURO

50  EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAŪDA ARĀBIJA

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SEIŠELAS

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SENEGĀLA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SERBIJA

10 DINARA

20 DINARA

SINGAPŪRA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SĪRIJA

(1/2 POUND)

(1 POUND)

SJERRALEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1  LEONE

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA

100  EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVĒNIJA

100  EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMĀLIJA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SOMIJA

100  EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

SPĀNIJA

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20  EURO

100  EURO

200  EURO

400  EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

SUDĀNA

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SURINAMA

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVAZILENDA

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

SVĒTĀS HELĒNAS SALA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

1/4 SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

ŠVEICE

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

TAIZEME

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TANZĀNIJA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

TĒRKSAS UN KAIKOSAS SALAS

100 CROWNS

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1/2 HAU

1  HAU

5  HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1  KOULA

TRISTANA DA KUŅAS SALA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TUNISIJA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURCIJA

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TUVALU

50 DOLLARS

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

UNGĀRIJA

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

URUGVAJA

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

VATIKĀNS

20  EURO

50  EURO

10 LIRE

20 LIRE

VĀCIJA

1 DM

50  EURO

100  EURO

VENECUĒLA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

ZAIRA

100 ZAIRES

ZAMBIJA

250 KWACHA

500 KWACHA

ZĀLAMANA SALAS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

ZIEMEĻU MARIANAS SALAS

5 DOLLARS

ZVIEDRIJA

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/33

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10456 – SkyViacomCBSJV

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 446/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Sky Limited (“Sky”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē Comcast Corporation (ASV), |
| --- | --- |

—

Sky Limited (“Sky”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē Comcast Corporation (ASV),

| — | ViacomCBS Inc. (“ViacomCBS”, ASV), ko kontrolē National Amusements Inc. (ASV), un |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. (“ViacomCBS”, ASV), ko kontrolē National Amusements Inc. (ASV), un

| — | kopuzņēmums (“JV”, ASV). |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums (“JV”, ASV).

Uzņēmumi Sky un ViacomCBS Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto kopuzņēmumu. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | Sky: pārvaldītājsabiedrība, kuras meitasuzņēmumi darbojas visā audiovizuālo vērtību veidošanas ķēdē, galvenokārt Apvienotajā Karalistē, Īrijā, Vācijā, Austrijā un Itālijā. Sky pilnībā pieder uzņēmumam Comcast Corporation (“Comcast”), kas ir pasaules mēroga plašsaziņas līdzekļu, tehnoloģiju un izklaides uzņēmums. Comcast Eiropā darbojas gandrīz tikai ar Sky un NBCUniversal (“NBCU”) starpniecību. NBCU ir plašsaziņas līdzekļu un izklaides uzņēmums, kas darbojas audiovizuālajā nozarē, kā arī mājas izklaides nozarē, tieši izplatot DVD, Blu-ray un mūzikas diskus patērētājiem; |
| --- | --- |

—

Sky: pārvaldītājsabiedrība, kuras meitasuzņēmumi darbojas visā audiovizuālo vērtību veidošanas ķēdē, galvenokārt Apvienotajā Karalistē, Īrijā, Vācijā, Austrijā un Itālijā. Sky pilnībā pieder uzņēmumam Comcast Corporation (“Comcast”), kas ir pasaules mēroga plašsaziņas līdzekļu, tehnoloģiju un izklaides uzņēmums. Comcast Eiropā darbojas gandrīz tikai ar Sky un NBCUniversal (“NBCU”) starpniecību. NBCU ir plašsaziņas līdzekļu un izklaides uzņēmums, kas darbojas audiovizuālajā nozarē, kā arī mājas izklaides nozarē, tieši izplatot DVD, Blu-ray un mūzikas diskus patērētājiem;

| — | ViacomCBS: pasaules mēroga plašsaziņas līdzekļu un izklaides uzņēmums, kas rada augsta līmeņa saturu un pieredzi auditorijai visā pasaulē. ViacomCBS portfelis pašlaik ir iedalīts trīs segmentos: TV izklaide, kabeļtelevīzija un kino izklaide. Uzņēmumu ViacomCBS kontrolē uzņēmums National Amusements Inc.; |
| --- | --- |

—

ViacomCBS: pasaules mēroga plašsaziņas līdzekļu un izklaides uzņēmums, kas rada augsta līmeņa saturu un pieredzi auditorijai visā pasaulē. ViacomCBS portfelis pašlaik ir iedalīts trīs segmentos: TV izklaide, kabeļtelevīzija un kino izklaide. Uzņēmumu ViacomCBS kontrolē uzņēmums National Amusements Inc.;

| — | kopuzņēmums: jaunizveidots kopuzņēmums, kura mērķis ir i) tāda video straumēšanas pēc pieprasījuma pakalpojuma izveide un nodrošināšana, kas ir abonējams un ko izplata tieši patērētājiem kā over-the-top (t. i., internetā sniegtu) pakalpojumu un ar tādu trešām personām piederošu platformu un savienotu ierīču starpniecību, kuras satur audiovizuālu saturu, kā arī ii) dažu ViacomCBS un NBCU lineārās televīzijas maksas kanālu vairumtirdzniecība ar trešo personu daudzkanālu videoprogrammu izplatītāju starpniecību 22 Eiropas valstīs, tai skaitā šādās EEZ valstīs: Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Horvātija, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija un Zviedrija. |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums: jaunizveidots kopuzņēmums, kura mērķis ir i) tāda video straumēšanas pēc pieprasījuma pakalpojuma izveide un nodrošināšana, kas ir abonējams un ko izplata tieši patērētājiem kā over-the-top (t. i., internetā sniegtu) pakalpojumu un ar tādu trešām personām piederošu platformu un savienotu ierīču starpniecību, kuras satur audiovizuālu saturu, kā arī ii) dažu ViacomCBS un NBCU lineārās televīzijas maksas kanālu vairumtirdzniecība ar trešo personu daudzkanālu videoprogrammu izplatītāju starpniecību 22 Eiropas valstīs, tai skaitā šādās EEZ valstīs: Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Horvātija, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija un Zviedrija.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/35

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 446/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Neste Oyj (“Neste”, Somija), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj (“Neste”, Somija),

| — | Ravago S.A. (“Ravago”) (Luksemburga). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. (“Ravago”) (Luksemburga).

Šis paziņojums attiecas uz Neste un Ravago kopīgas kontroles iegūšanu pār jaunizveidoto pilnfunkciju kopuzņēmumu Apvienošanās regulas 3. panta 4. punkta nozīmē.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | Neste: darbojas naftas rafinēšanas un komercializācijas jomā, koncentrējoties uz mazemisiju un augstas kvalitātes transporta degvielām, |
| --- | --- |

—

Neste: darbojas naftas rafinēšanas un komercializācijas jomā, koncentrējoties uz mazemisiju un augstas kvalitātes transporta degvielām,

| — | Ravago: nodarbojas ar plastmasas, gumijas un ķīmisko vielu izplatīšanu un reciklētu/saliktu polimēru ražošanu, |
| --- | --- |

—

Ravago: nodarbojas ar plastmasas, gumijas un ķīmisko vielu izplatīšanu un reciklētu/saliktu polimēru ražošanu,

| — | kopuzņēmums (JV): darbojas plastmasas atkritumu sašķidrināšanā un sašķidrinātās plastmasas atkritumu pārdošanas jomā. |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums (JV): darbojas plastmasas atkritumu sašķidrināšanā un sašķidrinātās plastmasas atkritumu pārdošanas jomā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1.lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV L 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10520 – CUMMINS/CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 446/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapūra), ko kontrolē Cummins Inc. (“Cummins”, ASV), |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapūra), ko kontrolē Cummins Inc. (“Cummins”, ASV),

| — | Enze Haihe (Tiaņdzjiņa) Private Equity LLP, ko kontrolē China Petrochemical Corporation (Ķīnas Tautas Republika), |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tiaņdzjiņa) Private Equity LLP, ko kontrolē China Petrochemical Corporation (Ķīnas Tautas Republika),

| — | Cummins Enze (Guanduna) Hydrogen Technology Co., Ltd. (“CEHT”, Ķīnas Tautas Republika). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guanduna) Hydrogen Technology Co., Ltd. (“CEHT”, Ķīnas Tautas Republika).

Cummins un China Petrochemical Corporation Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār CEHT.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | Cummins ir ASV esošs uzņēmums, kas pasaules mērogā projektē un ražo dīzeļdegvielas un alternatīvās degvielas dzinējus un energoapgādes sistēmas, |
| --- | --- |

—

Cummins ir ASV esošs uzņēmums, kas pasaules mērogā projektē un ražo dīzeļdegvielas un alternatīvās degvielas dzinējus un energoapgādes sistēmas,

| — | China Petrochemical Corporation ir Ķīnas naftas un naftas ķīmijas uzņēmums, kas pēta, rafinē, apstrādā un pārdod dabasgāzi, benzīnu, petroleju, dīzeļdegvielu, naftas ķīmijas produktus un saistītus pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

China Petrochemical Corporation ir Ķīnas naftas un naftas ķīmijas uzņēmums, kas pēta, rafinē, apstrādā un pārdod dabasgāzi, benzīnu, petroleju, dīzeļdegvielu, naftas ķīmijas produktus un saistītus pakalpojumus,

| — | CEHT atradīsies Ķīnā un nodarbosies ar ūdeņraža elektrolīzeru sistēmu, īpaši protonu apmaiņas membrānu elektrolīzeru, lietojumu inženiertehnisko izstrādi, ražošanu, testēšanu, pārdošanu, uzstādīšanu un apkopi. |
| --- | --- |

—

CEHT atradīsies Ķīnā un nodarbosies ar ūdeņraža elektrolīzeru sistēmu, īpaši protonu apmaiņas membrānu elektrolīzeru, lietojumu inženiertehnisko izstrādi, ražošanu, testēšanu, pārdošanu, uzstādīšanu un apkopi.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10520 – CUMMINS/CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION/JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1.lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5.lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/38

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 446/10)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Nijolės Šakočienės šakotis”

ES Nr.: PGI-LT-02401 — 2017. gada 20. novembrī.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   AĢIN nosaukums vai nosaukumi

“Nijolės Šakočienės šakotis”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Lietuva

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

2.3. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Nijolės Šakočienės šakotis” ir svētkiem paredzēts konditorejas izstrādājums, kas veidots kā augsts, nošķelts konuss ar tukšu vidusdaļu un smailiem, dažāda lieluma “zariņiem” un tiek cepts īpašā krāsnī virs karstas uguns, ar speciālu koka karoti klājot mīklas kārtas uz lēni rotējošas vārpstas. Viss process tiek veikts mājas apstākļos, izmantojot tradicionālu metodi.

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

Mitruma saturs: 6,4–7,5 %

Tauku saturs: 35,5–38,5 %

Kopējais cukura saturs: 25,5–27,5 %

Organoleptiskās īpašības

Izskats: “Nijolės Šakočienės šakotis” ir veidots konusa formā, tā ārpuse ir nevienmērīgi noklāta ar dažādas formas un lieluma “zariņiem”, kas padara katru produktu izskata ziņā unikālu. Iekšpusē tas ir visā garumā dobs. Iekšpusē (dobumā) ir redzams diega un cepampapīra nospiedums. Produkta izmērs var būt atšķirīgs — tā augstums ir 30–60 cm. Iekšējais dobuma diametrs var būt līdz 20 cm pamatnē un 10–20 cm augšdaļā. Ārējais diametrs ir atkarīgs no produkta augstuma, uzklātās mīklas apjoma un izveidoto “zariņu” garuma. Pamatnē tas var sasniegt 40 cm, augšdaļā — 20 cm.

Svars: atkarībā no kūkas augstuma un uzklātās mīklas apjoma svars ir 1–6,5 kg. Pasniedzot šakotis svētkos, tas tiek likts galdā veselā veidā; cikārt tas tiek sagriezts 5–30 cm augstos gredzenos, kas sver 0,7–3,5 kg, vai arī mazākos gabalos.

Krāsa: atkarībā no cepšanas temperatūras un ilguma tas ir dzeltenīgi brūnā līdz brūna krāsā. Ārpuse ir spīdīga, iespējams, bālāka nekā iekšpuse, ar dažādu toņu “zariņiem”. Produktu sagriežot, ir redzama poraina, slāņaina struktūra, ar dažādu toņu nošķirtiem un neviendabīgiem slāņiem, kas iezīmējas asimetriskos gredzenos.

Aromāts: konditorejas izstrādājumam tipiska smarža ar izteiktu sviesta un olu aromātu un nelielām dūmu niansēm.

Garša: konditorejas izstrādājumam tipiska garša, mēreni salda un sviestaina, ar olu piegaršu.

Pēcgarša: pēc apēšanas mutē jūtama viegli taukaina pēcgarša.

Konsistence: mēreni blīva, diezgan drupana, taču griežot neslāņojas un nelūzt, nav trausla vai plīstoša. Produkts ir viegli un patīkami sagremojams. Pēc apēšanas mutē paliek smalkas kripatiņas.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

| — | sviests ar trauku saturu 82–87 %, |
| --- | --- |

—

sviests ar trauku saturu 82–87 %,

| — | krējums vai skābais krējums ar tauku saturu 30–40 %, |
| --- | --- |

—

krējums vai skābais krējums ar tauku saturu 30–40 %,

| — | vistu olas, |
| --- | --- |

—

vistu olas,

| — | cukurs, |
| --- | --- |

—

cukurs,

| — | tradicionālā veidā starp dzirnakmeņiem malti kviešu milti. |
| --- | --- |

—

tradicionālā veidā starp dzirnakmeņiem malti kviešu milti.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi ir jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

| — | sastāvdaļu sagatavošana, |
| --- | --- |

—

sastāvdaļu sagatavošana,

| — | mīklas gatavošana, |
| --- | --- |

—

mīklas gatavošana,

| — | piederumu sagatavošana, |
| --- | --- |

—

piederumu sagatavošana,

| — | kūkas formas veidošana un cepšana, |
| --- | --- |

—

kūkas formas veidošana un cepšana,

| — | kūkas atdzesēšana. |
| --- | --- |

—

kūkas atdzesēšana.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Skaistgiriai ciemata (Ķēdaiņu rajons) administratīvās robežas.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Nijolės Šakočienės šakotis” saistību ar ģeogrāfisko apgabalu veido tā reputācija, ko nodrošina vietējo amatnieku-maiznieku, kuri izgatavo šo produktu, pieredze.

Cilvēkfaktori, kas nodrošina produktam raksturīgās īpašības

Ilgās ražošanas vēstures gaitā “Nijolės Šakočienės šakotis” unikālās īpašības ir uzlabotas līdz pilnībai. Lai gan nav rakstisku liecību vai pamācību, kā gatavot šo produktu, kas ir cieši saistīts ar 4. punktā noteikto apgabalu, gatavošanas norādes un nepieciešamās praktiskās iemaņas tiek nodotas no paaudzes paaudzē.

Šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ražotās kūkas unikalitāte un sevišķās īpašības ir maiznieku paaudzēs uzkrāto zināšanu un pieredzes rezultāts. Visu šo nosacījumu kopums nodrošina konditorejas izstrādājumu, kuram piemīt izcila kvalitāte un garša. Galvenie elementi, kas apliecina cilvēkfaktora ietekmi uz produkta garšu un izskatu, ir aprakstīti turpmāk.

| 1. | Mīklas sagatavošana, kas ir viens no galvenajiem nemainīgas kvalitātes nosacījumiem. “Nijolės Šakočienės šakotis” ražošanas procesā tiek izmantota unikāla mīklas gatavošanas metode, kura vairāk nekā gadsimtu ir rūpīgi glabāta noslēpumā. |
| --- | --- |

1.

Mīklas sagatavošana, kas ir viens no galvenajiem nemainīgas kvalitātes nosacījumiem. “Nijolės Šakočienės šakotis” ražošanas procesā tiek izmantota unikāla mīklas gatavošanas metode, kura vairāk nekā gadsimtu ir rūpīgi glabāta noslēpumā.

| 2. | “Nijolės Šakočienės šakotis” unikālais gatavošanas veids — miltu plaucēšana un mīklas “atpūtināšana”; šo posmu ilgumu nosaka kūkas cepējs, pamatojoties uz savām zināšanām un pieredzi. Mīkla tiek plaucēta, lai daļēji sašķeltu miltos esošās cietes daļiņas un sekmētu cietes sadalīšanos dekstrīnos, kamēr mīkla “atpūšas”. Veicot šādas izmaiņas miltos, cepšanas procesā ātrāk veidojas spīdīga, intensīvas krāsas garoza, palielinās iekšējās struktūras porainība, tiek veicināta aromātiskāku savienojumu veidošanās un lēnāka cietes sadalīšanās uzglabāšanas laikā, t. i., kūka tik ātri nesakalst un ilgāk saglabājas svaiga, tādējādi nav nepieciešams pievienot ķīmiskas piedevas. |
| --- | --- |

2.

“Nijolės Šakočienės šakotis” unikālais gatavošanas veids — miltu plaucēšana un mīklas “atpūtināšana”; šo posmu ilgumu nosaka kūkas cepējs, pamatojoties uz savām zināšanām un pieredzi. Mīkla tiek plaucēta, lai daļēji sašķeltu miltos esošās cietes daļiņas un sekmētu cietes sadalīšanos dekstrīnos, kamēr mīkla “atpūšas”. Veicot šādas izmaiņas miltos, cepšanas procesā ātrāk veidojas spīdīga, intensīvas krāsas garoza, palielinās iekšējās struktūras porainība, tiek veicināta aromātiskāku savienojumu veidošanās un lēnāka cietes sadalīšanās uzglabāšanas laikā, t. i., kūka tik ātri nesakalst un ilgāk saglabājas svaiga, tādējādi nav nepieciešams pievienot ķīmiskas piedevas.

| 3. | Miltu malšana tradicionālā veidā starp dzirnakmeņiem ar lēni rotējošām un rūpīgi noregulētām vārpstām; šis process ietekmē produkta konsistenci, padarot produktu patīkamu un viegli sakošļājamu. Pēc apēšanas mutē paliek smalkas kripatiņas. |
| --- | --- |

3.

Miltu malšana tradicionālā veidā starp dzirnakmeņiem ar lēni rotējošām un rūpīgi noregulētām vārpstām; šis process ietekmē produkta konsistenci, padarot produktu patīkamu un viegli sakošļājamu. Pēc apēšanas mutē paliek smalkas kripatiņas.

| 4. | Produkta cepšana uz rotējošas vārpstas īpašā krāsnī virs karstas uguns, kad ir pienācīgi noregulēta skursteņa vilkme. Šis ir darbs, kam nepieciešama pieredze un īpašas prasmes, jo vilkmi lielā mērā ietekmē apkārtējās vides apstākļi un atmosfēras spiediens. Krāsns tiek kurināta ar sausu bērza malku, kurai noņemta tāss, jo tā satur sveķus, kuri, dūmiem piekļūstot produktam, ietekmē tā organoleptiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības. Mīkla tiek manuāli klāta uz karstas, pastāvīgi rotējošas vārpstas, izmantojot speciālu, caurumotu koka karoti. Mīklai saskaroties ar sakarsēto vārpstu, tā nekavējoties sacietē un paliek kraukšķīga. Mīkla tiek klāta plānās krātās. Lejot mīklu visapkārt produktam, veidojas neskaitāmi dažāda lieluma “zariņi”, un, tā kā mīkla tiek izcepta pa kārtai, rodas skaisti krāsu raksti. Ir svarīgi visu laiku regulēt uguns padevi, lai dažādos cepšanas posmos tā būtu vajadzīgajā temperatūrā. Vēl viens būtisks aspekts ir noteikt rotējošās vārpstas ātrumu un pielāgot to, lai nodrošinātu, ka, uzlejot mīklu, veidojas kūkas dekoratīvie “zariņi”. Ražotāju gadu gaitā iegūtā pieredze un prasmes, kā arī maiznieku roku veiklība palīdz ne tikai saglabāt produkta sevišķo garšu, bet arī tā neparasto un pievilcīgo formu “zariņu” izvietojuma, vispārējā izskata un krāsas ziņā. Tas padara “Nijolės Šakočienės šakotis” izskatu unikālu. Citi ražotāji savus produktus cep mūsdienu elektriskajās krāsnīs, izmanto sastāvdaļu aizstājējus, garšas un aromāta pastiprinātājus un krāsvielas. Tradicionālajā “Nijolės Šakočienės šakotis” ražošanas procesā netiek izmantoti ne aizstājēji, ne garšas vai aromāta pastiprinātāji, ne arī krāsvielas. |
| --- | --- |

4.

Produkta cepšana uz rotējošas vārpstas īpašā krāsnī virs karstas uguns, kad ir pienācīgi noregulēta skursteņa vilkme. Šis ir darbs, kam nepieciešama pieredze un īpašas prasmes, jo vilkmi lielā mērā ietekmē apkārtējās vides apstākļi un atmosfēras spiediens. Krāsns tiek kurināta ar sausu bērza malku, kurai noņemta tāss, jo tā satur sveķus, kuri, dūmiem piekļūstot produktam, ietekmē tā organoleptiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības. Mīkla tiek manuāli klāta uz karstas, pastāvīgi rotējošas vārpstas, izmantojot speciālu, caurumotu koka karoti. Mīklai saskaroties ar sakarsēto vārpstu, tā nekavējoties sacietē un paliek kraukšķīga. Mīkla tiek klāta plānās krātās. Lejot mīklu visapkārt produktam, veidojas neskaitāmi dažāda lieluma “zariņi”, un, tā kā mīkla tiek izcepta pa kārtai, rodas skaisti krāsu raksti. Ir svarīgi visu laiku regulēt uguns padevi, lai dažādos cepšanas posmos tā būtu vajadzīgajā temperatūrā. Vēl viens būtisks aspekts ir noteikt rotējošās vārpstas ātrumu un pielāgot to, lai nodrošinātu, ka, uzlejot mīklu, veidojas kūkas dekoratīvie “zariņi”. Ražotāju gadu gaitā iegūtā pieredze un prasmes, kā arī maiznieku roku veiklība palīdz ne tikai saglabāt produkta sevišķo garšu, bet arī tā neparasto un pievilcīgo formu “zariņu” izvietojuma, vispārējā izskata un krāsas ziņā. Tas padara “Nijolės Šakočienės šakotis” izskatu unikālu. Citi ražotāji savus produktus cep mūsdienu elektriskajās krāsnīs, izmanto sastāvdaļu aizstājējus, garšas un aromāta pastiprinātājus un krāsvielas. Tradicionālajā “Nijolės Šakočienės šakotis” ražošanas procesā netiek izmantoti ne aizstājēji, ne garšas vai aromāta pastiprinātāji, ne arī krāsvielas.

Viss ražošanas process tiek veikts, izmantojot tikai tradicionālas un dabiskas izejvielas, kuras nosaka produkta organoleptiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības.

Ģeogrāfiskā apgabala noteiktā produkta reputācija

Lietuvā koka formas kūkas sāka cept 19. gs. beigās, sākotnēji klosteros. Lai gan klosteri glabāja receptes lielā noslēpumā, 20. gs. sākumā šī kulinārā ideja sāka izplatīties — sākotnēji muižās un mācītāju mājās, bet vēlāk tās sāka cept arī prasmīgas mājsaimnieces. Šī svētku delikatese tika gatavota tikai ļoti īpašos gadījumos.

“Nijolės Šakočienės šakotis” cepēju vecvecmātei kūkas recepti iedeva draudzes baznīcas mācītāja mājkalpotāja. Gadu gaitā produkts ir uzlabots līdz tā unikālajai pilnībai, šajā laikā iegūstot noteiktas īpašības; līdz pat mūsdienām “Nijolės Šakočienės šakotis” apņem spēcīgas ģimenes tradīcijas, kuras nav ietekmējusi koka formas kūku rūpnieciskās ražošanas straujā izplatība, kas aizsākas 20. gs. beigās.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā pastāv profesionāla un amatnieciska pieredze “Nijolės Šakočienės šakotis” cepšanā, kas līdz mūsdienām ir nodota no paaudzes paaudzē. Līdz 1997. gadam “Nijolės Šakočienės šakotis” tika gatavots un pārdots tikai pēc pasūtījuma. Līdz 20. gs. beigām tika izveidoti ražošanas noteikumi mazumtirdzniecībai, un 1997. gada tika uzsākta “Nijolės Šakočienės šakotis” tirdzniecība. To apliecina sākotnējās etiķetes un īpaši uzraksti uz iepakojuma, kas ir saglabājušies.

“Nijolės Šakočienės šakotis” ir svētku produkts, ko pircēji iecienījuši arī tālu aiz 4. punktā noteiktā apgabala robežām.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā “Nijolės Šakočienės šakotis” jau simts gadus gatavo sākotnējo produkta cepēju pēcteči, izmantojot to pašu tradicionālo metodi. Tā nodrošina, ka tiek saglabātas šā unikālā produkta sevišķās īpašības, kā arī pircēju uzticība. Šī uzticība attaisnojās 2008. gadā, kad VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas (Valsts Kulinārā mantojuma fonds) piešķīra “Nijolės Šakočienės šakotis” kulinārā mantojuma sertifikātu, kas apliecina faktu, ka tas tiek gatavots no tradicionālām sastāvdaļām, izmantojot autentisku recepti un tradicionālās metodes. Nacionālā kultūras mantojuma produkta sertifikāts, ko Lietuvas Lauksaimniecības ministrija piešķīra “Nijolės Šakočienės šakotis” 2009. gadā, pierāda, ka tas ir sens tradicionālais produkts, kas īpašību, sastāva un gatavošanas metodes ziņā ir autentisks. Šo produktu ražo un sertifikācijai iesniedz nacionālā kultūras mantojuma produkta “Nijolės Šakočienės šakotis” ražotāji, kas ir nacionālā amata meistari.

Attiecībā uz Skaistgiriai ciematā ražotajiem “Nijolės Šakočienės šakotis” produktiem patērētāji sagaida augstāko kvalitāti un šim produktam raksturīgās īpašības. Patērētāju aptaujas, kas tika veiktas laikposmā no 2010. gada līdz 2016. gadam, parādīja, ka vairāk nekā 90 % patērētāju pazīst Skaistgiriai ciematā ražotās “Nijolės Šakočienės šakotis” kūkas, meklē tās veikalos, novērtē to autentiskumu un augsto kvalitāti, kā arī izvēlas tās kā dāvanas vai suvenīrus, dodoties uz ārzemēm (patērētāju aptaujas, kuras Valsts Kulinārā mantojuma fonds veica 2010., 2012., 2014. un 2016. gadā).

Tā kā “Nijolės Šakočienės šakotis” tiek gatavota, izmantojot senas metodes, kūka ir atzīta par produktu, kas popularizē Lietuvas kultūras mantojumu. Šā produkta reputāciju un atpazīstamību ir veidojuši dažādu veidu izglītojoši pasākumi.

Tūristi un tradicionālo ēdienu pazinēji dodas uz Skaistgiriai ciematu, lai nogaršotu “Nijolės Šakočienės šakotis” un aplūkotu, kā šī zarainā delikatese tiek ražota un kādi tradicionālie piederumi un sastāvdaļas tiek izmantoti, lai uzzinātu par šakotis gatavošanas procesu un tā cepšanas tradīciju, seno piederumu un paražu saglabāšanu, kā arī paši mēģinātu pagatavot šo sarežģīto produktu. Apmeklētāji ierodas ne tikai no Lietuvas, bet arī Apvienotās Karalistes, Īrijas, Norvēģijas, Zviedrijas, Amerikas Savienotajām Valstīm, Vācijas, Itālijas, Izraēlas, Horvātijas, Polijas, Nīderlandes, Japānas, Ķīnas, Turcijas, Rumānijas, Krievijas u. c. valstīm. Ārvalstu ceļotāji iegādājas “Nijolės Šakočienės šakotis” kā suvenīru, ko aizvest mājās. Tas ir piemērots suvenīrs, jo tas ir ne tikai garšīgs un skaists konditorejas izstrādājums, bet arī ilgi nebojājas.

“Nijolės Šakočienės šakotis” ir izrādīts arī izstādēs un gadatirgos ārvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Īrijā, Vācijā un Krievijā. Popularitāti un lielu apmeklētāju un plašsaziņas līdzekļu uzmanību ir ieguvušas dažādas izglītojošas programmas un demonstrējumi vairākos Polijā notiekošos pasākumos (Varšavas Ziemassvētku tirdziņš 2009.–2016. gadā, Ļubļinas Jagaiļa gadatirgus 2010.–2016. gadā, Gdaņskas festivāls ar nosaukumu “Viļņa Gdaņskā” 2009.–2016. gadā, Ščecinas festivāls 2010. un 2011. gadā, Bjalistokas vasaras saulgriežu festivāls 2012.–2014. gadā, Vroclavas garšas festivāls 2011. gadā u. c.).

Lietuvā “Nijolės Šakočienės šakotis” ražotāji regulāri piedalās un iegūst balvas starptautiskajā AgroBalt izstādē un citās tirdzniecības izstādēs, amatnieku dienās, valsts svētku pasākumos, folkloras festivālos un dažādos citos gadatirgos.

“Nijolės Šakočienės šakotis” prezentācijas gan Lietuvā, gan ārpus tās un šā populārā produkta gatavošanas demonstrējumi piesaista ne tikai saldummīļus, bet arī citus festivālu un pasākumu apmeklētājus, kuriem tiek dota iespēja izmēģināt arī savas prasmes, dažkārt piedaloties arī plašsaziņas līdzekļiem.

Tūristu uzmanība “Nijolės Šakočienės šakotis” kā reģionam raksturīgam produktam tiek pievērsta, izmantojot reklāmas, informatīvās reklāmas un kulinārijas publikācijas.

“Nijolės Šakočienės šakotis” tiek piedāvāts oficiālajiem ārvalstu pārstāvjiem kā Lietuvas kulinārais mantojums.

“Nijolės Šakočienės šakotis” labo slavu, atpazīstamību, reputāciju un popularitāti apliecina šādi apbalvojumi: 2009. gadā — Valsts Kulinārā mantojuma fonda piešķirtais diploms “2009. gada labākais tradicionālais šakotis” un pateicības zīme par nacionālā kulinārā mantojuma popularizēšanu un tradīciju aizsargāšanu un saglabāšanu, ko Lietuvas Lauksaimniecības un pārtikas produktu tirgus regulēšanas aģentūra piešķīra Sv. Kazimira gadatirgū Dublinā, Īrijā; 2010. gadā — “Nijolės Šakočienės šakotis” kūkai piešķirtā zelta medaļa starptautiskajā AgroBalt izstādē un balsojums par gada labāko amata meistari, kurā uzvarēja “Nijolės Šakočienės šakotis” cepēja, 2010. gada Sv. Kazimira gadatirgū; 2011. gadā — Lauksaimniecības ministrijas piešķirtais gada labākās tradicionālā amata meistares tituls šai pašai cepējai; 2012. gadā — Lauksaimniecības ministrijas piešķirtais “Tradicionālā amata meistara” tituls cepējam, “Jagaiļa gadatirgus labākā amata meistara” (Polija) diploms kategorijā “Labākais reģionālais ēdiens un reģiona kulināro tradīciju popularizēšana” un diploms par “Autentisku vietējo tradīciju nodošanu, saglabāšanu un popularizēšanu Lietuvas kulinārā mantojuma ietvaros” Valsts Kulinārā mantojuma fonda organizētajā konkursā; 2014. gadā — Lauksaimniecības ministra pateicības vēstule par nacionālā kultūras mantojuma popularizēšanu, gatavojot Lietuvas tradicionālo šakotis, un “Nijolės Šakočienės šakotis” iegūtā medaļa 2014. gada izstādē “Izgatavots Lietuvā”; 2017. gadā — Klaipēdas etnokultūras centra piešķirtais diploms par “Autentiska šakotis ražošanu un tradīciju popularizēšanu”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 3.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 446/43

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 446/11)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“TROTE DEL TRENTINO”

ES Nr.: PGI-IT-0965-AM02 – 2020. gada 18. septembrī

AĢIN (X) ACVN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Adrese: Via Galileo Galilei, 43 - 38015 Lavis (TN)

El. paštas: consorziotroteigp@legalmail.it

AĢIN “Trote del Trentino” aizsardzības biedrībai [Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP] ir tiesības iesniegt grozījuma pieteikumu saskaņā ar Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas 2013. gada 14. oktobra Dekrēta Nr. 12511 13. panta 1. punktu.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☐

Produkta nosaukums

| ☐ | Produkta apraksts |
| --- | --- |

☐

Produkta apraksts

| ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- |

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

| ☐ | Izcelsmes apliecinājums |
| --- | --- |

☐

Izcelsmes apliecinājums

| ☒ | Ražošanas metode |
| --- | --- |

☒

Ražošanas metode

| ☒ | Saikne |
| --- | --- |

☒

Saikne

| ☐ | Marķējums |
| --- | --- |

☐

Marķējums

| ☐ | Valsts prasības |
| --- | --- |

☐

Valsts prasības

| ☒ | Cits [iepakošana] |
| --- | --- |

☒

Cits [iepakošana]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

| ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienotais dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| --- | --- |

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienotais dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

5. panta 2. punkts. Zivju audzēšana

Ir nolemts atļaut arī dīķu keramisko oderējumu, jo tā īpašības gandrīz neatšķiras no cementa oderējuma īpašībām un dažos gadījumos var atvieglot dīķu tīrīšanu. Keramikas oderējuma izmantošana nerada negatīvas izmaiņas audzēšanas praksē vai audzēto foreļu organoleptiskajās īpašībās. Teikums

“Dīķiem, kuros tiek audzētas jaunās un pieaugušās zivis, jābūt veidotiem, izmantojot tikai cementu vai zemi un cementu, vai cementa sienas un zemes pamatni, vai stiklšķiedru, vai tēraudu, un tie jāizvieto rindās vai paralēli, lai maksimāli palielinātu atkārtotu skābekļa padevi.”

ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

“Dīķiem, kuros tiek audzētas jaunās un pieaugušās zivis, jābūt veidotiem, izmantojot tikai cementu vai zemi un cementu, vai cementa sienas un zemes pamatni, vai stiklšķiedru, vai tēraudu, vai keramiku, un tie jāizvieto rindās vai paralēli, lai maksimāli palielinātu atkārtotu skābekļa padevi.”

Ņemot vērā būtiskās pārmaiņas, kas audzēšanas apgabalā notiek globālās sasilšanas un ar to saistīto sniega un nokrišņu līmeņa izmaiņu dēļ, produkta specifikācijā norādītā temperatūra attiecībā uz ūdeni, kurā tiek audzētas zivis, vairs neatspoguļo reālo fizisko vidi, kurā Trento foreļu audzētavām tagad ir jādarbojas. Tāpēc to ūdeņu temperatūras rādītāji, kas ieplūst dīķos ziemas mēnešos (vidējā temperatūra no novembra līdz martam), ir jāpaaugstina no 10 °C līdz 12 °C. Tas izskaidro 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumu, saskaņā ar kuru vidējā temperatūra no novembra līdz martam nedrīkst pārsniegt 12 °C.

Tādējādi šis grozījums ietver produkta specifikācijas 6. panta pielāgošanu, norādot, ka ūdens temperatūra no 10 °C ir mainīta uz 12 °C. Grozījums attiecas arī uz 5. punktu vienotajā dokumentā, kas publicēts 2015. gada 4. augusta “Oficiālajā Vēstnesī” C 255.

Ir grozīti rādītāji attiecībā uz ikdienas ūdens nomaiņu skaitu un ar to saistīto dīķa dzīvnieku blīvumu. Ņemot vērā izmantotā ūdens izcilo stāvokli, mērķis bija novērst iespējamu sausumu vai ūdens trūkumu, arī īslaicīgu, nosakot, ka nodalījumos ar > 10 nomaiņām dienā un pieļaujamo blīvumu 40 kg/m3 šis blīvums ir ātri jāsamazina līdz 30 kg/m3, ja nomaiņu skaits dienā ir mazāks par 10. Ņemot vērā to, ka ar AĢIN apzīmētā produkta atšķirīgās īpašības netiks apdraudētas, par lietderīgu ir uzskatīta papildu rindas pievienošana tabulai, ļaujot operatoriem, kuri dienā veic > 8 nomaiņas, uzturēt blīvumu līdz 35 kg/m3. Tas ļaus vieglāk pārvaldīt iespējamo ūdens trūkumu īstermiņā. Attiecīgi, šī tabula:

| Ikdienas ūdens nomaiņu skaits | Maksimālais dzīvnieku blīvums (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 līdz 6 | 25 |
| 6 līdz 10 | 30 |
| vairāk nekā 10 | 40 |

Ikdienas ūdens nomaiņu skaits

Maksimālais dzīvnieku blīvums (kg/m3)

2 līdz 6

25

6 līdz 10

30

vairāk nekā 10

40

ir grozīta un izteikta šādā redakcijā:

| Ikdienas ūdens nomaiņu skaits | Maksimālais dzīvnieku blīvums (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 līdz 6 | 25 |
| 6 līdz 8 | 30 |
| 8 līdz 10 | 35 |
| vairāk nekā 10 | 40 |

Ikdienas ūdens nomaiņu skaits

Maksimālais dzīvnieku blīvums (kg/m3)

2 līdz 6

25

6 līdz 8

30

8 līdz 10

35

vairāk nekā 10

40

Atļauto izejvielu saraksts, kurā ietverta labība, graudaugi un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti; eļļas augu sēklas un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti un eļļas; pākšaugu sēklas un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti; bumbuļaugu milti un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti; zivju un/vai vēžveidīgo produkti un blakusprodukti, arī eļļas; jūras aļģu milti un to blakusprodukti; neatgremotāju dzīvnieku asins produkti un atļauts lietot pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no neatgremotājiem dzīvniekiem, un šādas olbaltumvielas saturošus barības maisījumus, ir aizstāts ar noteikumu, kas aizliedz izmantot šādas izejvielas:

| — | neapstrādāta kukurūzas eļļa; |
| --- | --- |

—

neapstrādāta kukurūzas eļļa;

| — | kukurūzas lipeklis; |
| --- | --- |

—

kukurūzas lipeklis;

| — | zemesriekstu rauši vai milti; |
| --- | --- |

—

zemesriekstu rauši vai milti;

| — | sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē; |
| --- | --- |

—

sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē;

| — | sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē. |
| --- | --- |

—

sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē.

Šis grozījums skaidri nosaka aizliegumu izmantot noteiktas izejvielas, kas varētu negatīvi ietekmēt produkta krāsu vai garšu. Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.3. punktu. Produkta specifikācijas un vienotā dokumenta teksts:

“Lai labāk saglabātu un izceltu gaļas augsto kvalitāti, to zivju barībai, no kurām iegūst produktu, kas apzīmēts ar AĢIN Trote del Trentino, atļauts lietot šādas izejvielas:

| 1. | Labība, graudaugi un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti. |
| --- | --- |

1.

Labība, graudaugi un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti.

| 2. | Eļļas augi un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti un eļļas. |
| --- | --- |

2.

Eļļas augi un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti un eļļas.

| 3. | Pākšaugu sēklas un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti. |
| --- | --- |

3.

Pākšaugu sēklas un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti.

| 4. | Bumbuļaugu milti un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti. |
| --- | --- |

4.

Bumbuļaugu milti un to produkti un blakusprodukti, arī proteīnu koncentrāti.

| 5. | Zivju un/vai vēžveidīgo produkti un blakusprodukti, arī eļļas. |
| --- | --- |

5.

Zivju un/vai vēžveidīgo produkti un blakusprodukti, arī eļļas.

| 6. | Jūras aļģu milti un to blakusprodukti. |
| --- | --- |

6.

Jūras aļģu milti un to blakusprodukti.

| 7. | Neatgremotāju dzīvnieku asins produkti. |
| --- | --- |

7.

Neatgremotāju dzīvnieku asins produkti.

Turklāt ir atļauts lietot pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no neatgremotājiem dzīvniekiem, un šādas olbaltumvielas saturošus barības maisījumus.”

ir pārfrāzēts šādi:

“Turklāt ir aizliegts izmantot šādas izejvielas:

| — | neapstrādāta kukurūzas eļļa; |
| --- | --- |

—

neapstrādāta kukurūzas eļļa;

| — | kukurūzas lipeklis; |
| --- | --- |

—

kukurūzas lipeklis;

| — | zemesriekstu rauši vai milti; |
| --- | --- |

—

zemesriekstu rauši vai milti;

| — | sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē; |
| --- | --- |

—

sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē;

| — | sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē.” |
| --- | --- |

—

sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē.”

Ir labāk precizēts nebarošanas periods, lai tas vairs neattiektos uz pēdējo barošanas dienu, bet gan uz nobarošanas devas apturēšanas dienu. Ir nolemts arī laikposmā pēc nobarošanas devas apturēšanas atļaut dzīvnieku barošanu ar uzturošo devu, ja vien nogalināšanas laikā tiem ir tukšs zarnu trakts.

Grozījuma mērķis ir precizēt noteikumus par dzīvnieku barošanu, lai nodrošinātu, ka, ievērojot dzīvnieku labturību, nogalināšanas laikā zarnu traktā neatrodas nesagremots materiāls. Tādējādi tika uzskatīts par vajadzīgu precizēt, ka nebarošanas periods attiecas uz nobarošanas devu. Ir novērots, ka dažos apstākļos strukturālu iemeslu dēļ nobarošanas deva tiek apturēta visam dīķim, attiecībā uz kuru plānota kaušana, diezgan daudzas dienas, kas nozīmē, ka daži dzīvnieki varētu palikt bez barības līdz pat 15–20 dienām. Tik liels barības trūkums nevar pilnībā atbilst dzīvnieku labturības noteikumiem, turklāt tas var izraisīt muskuļu stingrības un tādējādi arī AĢIN atšķirīgo īpašību zudumu, jo īpaši vasarā. Attiecīgi ir īpaši iekļauta atsauce uz nobarošanas devas apturēšanu un ir norādīts, ka vajadzības gadījumā dzīvniekus var barot ar uzturošo devu, ja tiek ievērotas prasības attiecībā uz nesagremota materiāla neesamību zarnu traktā.

Produkta specifikācijas teikums

“Pirms pieaugušās zivis nosūta pārstrādei, jāievēro šādi nebarošanas periodi, kas atkarīgi no ūdens temperatūras un tiek skaitīti no nākamās dienas pēc pēdējās barošanas dienas:”

ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

“Pirms pieaugušās zivis nosūta pārstrādei, jāievēro šādi nobarošanas devas apturēšanas periodi, kas atkarīgi no ūdens temperatūras un tiek skaitīti no nākamās dienas pēc pēdējās barošanas dienas:”,

un ir pievienots šāds punkts:

“Lai saglabātu augstu dzīvnieku labturības līmeni, periodā pēc nobarošanas devas apturēšanas dzīvniekus var barot ar uzturošo devu, ja vien nogalināšanas laikā tiem ir tukšs zarnu trakts.”

5. panta 4. punkts. Iepakojums

Rindkopa

“Gatavais produkts pārdošanā jālaiž, iepakots ar plēvi pārvilktos polistirola trauciņos un/vai ar plēvi pārvilktās polistirola kastītēs, un/vai vakuummaisiņos, un/vai modificētā atmosfērā.”

ir grozīta un izteikta šādā redakcijā:

“Gatavais produkts pārdošanā jālaiž, iepakots ar plēvi pārvilktos trauciņos un/vai ar plēvi pārvilktās un/vai ar ledu pildītās polistirola kastītēs, un/vai ar plēvi pārvilktās un/vai ar ledu pildītās plastmasas kastītēs, un/vai standarta vakuummaisiņos vai citos vakuumiepakojumos un/vai modificētas atmosfēras iepakojumā.”

un teikums

“Nesadalītu un/vai izķidātu zivju produkta minimālajam svaram jābūt 200 g.”

ir aizstāts ar šādu:

“Nesadalītu un/vai izķidātu zivju minimālajam svaram pirms nogalināšanas jābūt 200 g.”

Lai apmierinātu lielo mazumtirgotāju prasības, ir svītrota atsauce uz materiālu, no kura izgatavoti trauciņi, lai produktu varētu iepakot trauciņos, kas izgatavoti no jebkura materiāla, kurš piemērots spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajiem lietojumiem. Pievienots arī precizējums attiecībā uz ledus izmantošanu, iespēju izmantot atkārtoti lietojamas plastmasas kastītes plastmasas patēriņa samazināšanas nolūkos un vakuumiepakojumu, kas nav standarta vakuummaisiņi. Visbeidzot, ir precizēts, ka nesadalītu un/vai izķidātu pārdoto zivju minimālais svars attiecas uz svaru pirms nogalināšanas.

Šis grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 3.5. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Trote del Trentino”

ES Nr.: PGI-IT-0965-AM02 – 2020. gada 18. septembrī

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Trote del Trentino”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids [norādīts XI pielikumā]

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Trote del Trentino” apzīmē lašu dzimtas zivis, ko audzē 4. punktā aprakstītajā ražošanas apgabalā un kas pieder pie sugas Oncorhynchus mykiss (Walb.) — varavīksnes forele. Produktu piedāvājot tirgū, tam jābūt ar šādām īpašībām — iezaļgana mugura ar sārtu joslu katrā sānā; bālgans vēders; ķermenis, arī muguras un astes spura, klāti skrajiem, tumšiem lāsumiņiem. Nobarotībai pēc Fultona koeficienta jābūt līdz 1,25 (zivīm, kuru svars ir līdz 500 gramiem) vai līdz 1,35 (zivīm, kuru svars pārsniedz 500 gramus). Gaļas kopējais tauku saturs nedrīkst būt lielāks par 6 %. Gaļai jābūt baltā vai lašsārtā krāsā, tās konsistencei stingrai, taču maigai un liesai, ar maigu zivs garšu un viegli izteiktu svaiga saldūdens smaržu, bez jebkādas dūņu piegaršas. Citas smaržas drīkst būt jūtamas tikai minimāli, ģeosmīna saturam jābūt zemākam par 0,9 μg/kg, un muskuļu stingrumam jābūt tādam, lai maksimālais kontrakcijas spēks būtu vienāds ar vai lielāks par 4 N.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Barībai jāatbilst tradicionālajām prasībām, kā arī godprātīguma un pastāvības kritērijam. Tāpēc izmantotās zivju barības sastāvā nedrīkst būt ĢMO izejvielas.

Turklāt ir aizliegts izmantot šādas izejvielas:

| — | neapstrādāta kukurūzas eļļa; |
| --- | --- |

—

neapstrādāta kukurūzas eļļa;

| — | kukurūzas lipeklis; |
| --- | --- |

—

kukurūzas lipeklis;

| — | zemesriekstu rauši vai milti; |
| --- | --- |

—

zemesriekstu rauši vai milti;

| — | sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē; |
| --- | --- |

—

sinepju sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē;

| — | sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē. |
| --- | --- |

—

sezama sēklas un proteīnu produkti, kas iegūti to pārstrādē.

Barības sastāvam jābūt tādam, kas apmierina dzīvnieku vajadzības visos attiecīgajos audzēšanas posmos, un jāatbilst produkta specifikācijas mērķiem.

Atļauts izmantot jebkuru no dzīvnieku barības piedevām, kas paredzētas spēkā esošajos noteikumos. Gaļas raksturīgā laškrāsa iegūstama, izmantojot galvenokārt karotinoīdu pigmentu astaksantīnu un/vai dabīgas izcelsmes karotinoīdus.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem audzēšanas posmiem (zivju mazuļu, jauno zivju un pieaugušu foreļu attīstības stadijā) un arī zivju nogalināšanai jānotiek 4. punktā definētajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Gatavais produkts pārdošanā jālaiž, iepakots ar plēvi pārvilktos trauciņos un/vai ar plēvi pārvilktās un/vai ar ledu pildītās polistirola kastītēs, un/vai ar plēvi pārvilktās un/vai ar ledu pildītās plastmasas kastītēs, un/vai standarta vakuummaisiņos vai citos vakuumiepakojumos un/vai modificētas atmosfēras iepakojumā.

Foreles pārdošanā laiž, sagatavotas kā svaigus produktus: nesadalītas, izķidātas, filetētas un/vai sagrieztas gabalos. Nesadalītu un/vai izķidātu zivju produkta minimālajam svaram pirms nogalināšanas jābūt 200 g. Fileju un/vai zivs gabalu (produkta) minimālajam svaram jābūt 90 g.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz katra iepakojuma trauciņa vai kastītes ar skaidri, neizdzēšami iespiestiem burtiem, kas ir nekļūdīgi atšķirami no pārējā teksta, jānorāda apzīmējums “Indicazione Geografica Protetta” (aizsargāts ģeogrāfiskās izcelsmes nosaukums) vai tā saīsinājums “I.G.P.” (AĢIN).

Šim apzīmējumam jābūt iztulkotam tās valsts valodā, kurā produktu laiž tirgū. Ir aizliegts pievienot jebkādu papildu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts noteikumos.

Uz katra iepakojuma trauciņa vai kastītes redzamā vietā etiķetes veidā vai tieši uz iepakojuma jānorāda zemāk redzamais logotips. Tas var būt nodrukāts arī melnbaltos toņos.

Image 1

Uz katras etiķetes vai uz katras iepakojuma vienības jābūt arī Eiropas AĢIN simbolikai. Uz etiķetes vai ar attiecīgu marķējumu jānorāda audzētāja un/vai produktu partijas reģistrācijas vai atsauces numurs.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar AĢIN “Trote del Trentino” apzīmētā produkta ražošanas apgabals ir visa Trento [Trento] autonomās provinces teritorija, kā arī Brešas [Brescia] provinces Bagolīno [Bagolino] pašvaldības teritorija. Tādējādi tas aptver lielākās Trento apgabala upes un šo upju ielejas un pietekas.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ražošanas apgabala teritorijas veidošanās notikusi dažādu ģeoloģisko periodu ledāju un upju erozijas ietekmē. Morfoloģiskā ziņā teritorija ir lielākoties kalnaina, daudzās ielejas dziļi iegrauzušās pamatiežos un aptver visus šīs teritorijas sateces baseinus. “Trote del Trentino” ražošanas apgabala klimats ir alpīnajiem apgabaliem tipiskais klimats ar biežiem nokrišņiem, kas ziemas mēnešos nereti izkrīt sniega veidā, un relatīvi zemām temperatūrām arī vasarā. Apgabalā ir mūžīgā sasaluma zona ar sniegu un ledājiem, no kuriem nāk viss foreļu audzēšanai vajadzīgais ūdens. Noteiktā apgabala neatkārtojamās klimatiskās un hidroģeoloģiskās īpašības tādējādi dara “Trote del Trentino” par sevišķu produktu. Trento avotu ūdens ķīmiskais sastāvs mikroelementu (magnijs, nātrijs, kālijs) ziņā ir nabagāks nekā vidēji Eiropā un tāpēc uzskatāms par izcili labvēlīgu foreļu attīstībai. Ūdenstecēm, uz kurām izvietotas Trento foreļu audzētavas, raksturīga izcila ūdens bioloģiskā kvalitāte: biotiskā koeficienta (EBI jeb Extended Biotic Index) vērtības tām ir lielākas par 8, un tas atbilst I vai II kvalitātes klasei.

Pieteikums atzīt AĢIN “Trote del Trentino” par produktu ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) ir pamatots ar to, ka šīs foreles atšķiras no pārējiem šīs tirdzniecības kategorijas produktiem ar ļoti zemo zivju nobarotības rādītāju un tauku saturu. Turklāt gaļa ir blīva, mīksta, liesa, un tai piemīt izsmalcināta zivju garša un viegla, aromātiska saldūdens smarža; gaļa ir bez jebkādas dūņu piegaršas, kas parasti raksturīga zivaudzētavu foreļu gaļai.

“Trote del Trentino” īpašības galvenokārt ir atkarīgas no audzētavās izmantotā ūdens, kas ir mūžīgā sasaluma ledāju un sniega kušanas ūdens, pieejams pārpilnībā, ar augstu skābekļa piesātinājumu, labu fizikālķīmisko un bioloģisko kvalitāti un zemu vidējo temperatūru, kura laikposmā no novembra līdz martam parasti ir zemāka par 12 °C.

Aukstajos un barības vielām nabadzīgajos ūdeņos zivis aug lēni, un, kaut arī produkcijas apjoms ir mazs, gaļas kvalitāte ir augstāka, jo to nobarotības rādītājs ir zems un tauku saturs samazināts. Ūdens pārpilnības un kalnainā apvidus dēļ vairums Trentino foreļu audzētavu var izmantot dažādā augstumā izvietotus zivju dīķus; tas ļauj ūdenim dabīgā veidā bagātināties ar skābekli. Ūdeņu kvalitāte ir tik laba, ka tā neļauj ūdenstecēs savairoties aļģēm un nevēlamiem mikroorganismiem un to metabolisma produktiem, kas rada nepatīkamu garšu, it īpaši dūņu piegaršu, kam par iemeslu ir pārāk liels ģeosmīna saturs.

Vides klimatiskās īpašības apvienojumā ar ieguldījumu, ko dod cilvēks, rūpējoties par audzētavu pārvaldību, veido ciešu saikni starp “Trote del Trentino” un ražošanas ģeogrāfisko apgabalu.

“Trote del Trentino” audzēšanas tradīcija ir ļoti sena, veidojusies pakāpeniski un sakņojas dziļi pagātnē. Zivju audzēšana dīķos aizsākās XIX gadsimtā, kad 1879. gadā Torbolē [Torbole] izbūvēja zivaudzētavu, kuras uzdevums bija popularizēt zivaudzēšanas praksi un audzēt foreļu mazuļus ielaišanai publiskajos ūdeņos. Šai pirmajai audzētavai sekoja privātas zivaudzētavas citās vietās — 1891. gadā Predaco [Predazzo], 1902. gadā Džustīno [Giustino] un 1926. gadā Tionē [Tione] — un vēl daudzas citas, kas tika izveidotas pēc II Pasaules kara. Šīs zivaudzētavas gadu gaitā uzturēja pašas savu vaislas zivju nodalījumu audzētavas iekšienē, attiecīgos gadījumos nodrošinot ģenētisko atjauninājumu ar celmiem, kas iegūti no citām audzētavām vai savvaļas īpatņiem, tādējādi panākot to, ka zivju pēcnācēji pārmanto šā augstas kvalitātes produkta tipiskās īpašības.

Izveidojušos tradīciju nostiprināja Trento apgabala foreļu audzētāju apvienības [Associazione dei Troticoltori Trentino] dibināšana 1975. gadā; šai apvienībai bija tik liela nozīme foreļu audzēšanas prakses atdzīvināšanā ražošanas apgabalā, ka nosaukums “Trote del Trentino” uz palikšanu nostiprinājās sarunvalodā un darījumu valodā, kā tas ir vienkārši pierādāms ar pirkumu čekiem, produktu etiķetēm un reklāmas materiāliem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas pilnais teksts ir pieejams tīmekļvietnē

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai arī

tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it), noklikšķinot uz “Qualità” (ekrāna augšdaļas labajā pusē), tad uz “Prodotti DOP IGP STG” (ekrāna kreisajā malā) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---