# Službeni list C 464/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 464 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.17. studenoga 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 464

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.17. studenoga 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 464/01 | Preporuka Vijeća od 16. studenoga 2021. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva i stavljanju izvan snage Preporuke od 15. listopada 2018. | 1 |
| 2021/C 464/02 | Preporuka Vijeća od 16. studenoga 2021. o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) | 10 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2021/C 464/01

Preporuka Vijeća od 16. studenoga 2021. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva i stavljanju izvan snage Preporuke od 15. listopada 2018.

1

2021/C 464/02

Preporuka Vijeća od 16. studenoga 2021. o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO)

10

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 464/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER) (
  1
  ) | 15 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 464/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER) (
  1
  )

1

15

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 464/04 | Tečajna lista eura — 16. studenoga 2021. | 16 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 464/04

Tečajna lista eura — 16. studenoga 2021.

16

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 464/05 | Poziv na podnošenje prijedloga 2022. – EAC/A10/2021 – Europske snage solidarnosti | 17 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 464/06 | Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz Maroka | 19 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 464/07 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 | 30 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2021/C 464/05

Poziv na podnošenje prijedloga 2022. – EAC/A10/2021 – Europske snage solidarnosti

17

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2021/C 464/06

Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz Maroka

19

DRUGI AKTI

Europska komisija

2021/C 464/07

Objava zahtjeva u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 464/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 464/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 16. studenoga 2021.

o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva i stavljanju izvan snage Preporuke od 15. listopada 2018.

(2021/C 464/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,

uzimajući u obzir Protokol br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Člankom 4. stavkom 2. točkom (b) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđa se da Vijeće donosi odluke i preporuke o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza navedenih u Prilogu toj odluci tijekom dviju uzastopnih početnih faza (godine 2018. – 2020. i 2021. – 2025.) i o utvrđivanju, na početku svake faze, preciznijih ciljeva za ispunjenje snažnijih obveza. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 4. stavkom 2. točkom (b) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđa se da Vijeće donosi odluke i preporuke o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza navedenih u Prilogu toj odluci tijekom dviju uzastopnih početnih faza (godine 2018. – 2020. i 2021. – 2025.) i o utvrđivanju, na početku svake faze, preciznijih ciljeva za ispunjenje snažnijih obveza.

| (2) | Vijeće je 15. listopada 2018. donijelo Preporuku („Preporuka od 15. listopada 2018.”) o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru PESCO-a te o utvrđivanju preciznijih ciljeva (2) za faze 2018. – 2020. i 2021. – 2025.
  U skladu sa stavcima 4. i 27. Preporuke od 15. listopada 2018. Vijeće bi trebalo donijeti drugi skup preciznijih ciljeva za fazu 2021. – 2025. Kako je navedeno u Zaključcima Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020., Vijeće bi na početku sljedeće faze, u 2021. trebalo preispitati tu preporuku kako bi se utvrdili ciljevi i konkretni rezultati za sljedeću fazu PESCO-a, 2021. – 2025., u skladu sa strateškim preispitivanjem PESCO-a. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 15. listopada 2018. donijelo Preporuku („Preporuka od 15. listopada 2018.”) o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru PESCO-a te o utvrđivanju preciznijih ciljeva (2) za faze 2018. – 2020. i 2021. – 2025.

U skladu sa stavcima 4. i 27. Preporuke od 15. listopada 2018. Vijeće bi trebalo donijeti drugi skup preciznijih ciljeva za fazu 2021. – 2025. Kako je navedeno u Zaključcima Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020., Vijeće bi na početku sljedeće faze, u 2021. trebalo preispitati tu preporuku kako bi se utvrdili ciljevi i konkretni rezultati za sljedeću fazu PESCO-a, 2021. – 2025., u skladu sa strateškim preispitivanjem PESCO-a.

| (3) | S obzirom na Zaključke od 20. studenoga 2020., nalaze i preporuke iz koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD) trebalo bi upotrijebiti kao temelj za ciljeve i konkretne rezultate za sljedeću fazu PESCO-a (2021. – 2025.). |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na Zaključke od 20. studenoga 2020., nalaze i preporuke iz koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD) trebalo bi upotrijebiti kao temelj za ciljeve i konkretne rezultate za sljedeću fazu PESCO-a (2021. – 2025.).

| (4) | U skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1639 (3) treća država može iznimno biti pozvana na sudjelovanje u projektu u okviru PESCO-a te pružiti znatnu dodanu vrijednost projektu i doprinijeti jačanju PESCO-a i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te ispunjavanju snažnijih obveza. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1639 (3) treća država može iznimno biti pozvana na sudjelovanje u projektu u okviru PESCO-a te pružiti znatnu dodanu vrijednost projektu i doprinijeti jačanju PESCO-a i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te ispunjavanju snažnijih obveza.

| (5) | Vijeće bi stoga trebalo donijeti još jednu preporuku, a Preporuku od 15. listopada 2018. staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(5)

Vijeće bi stoga trebalo donijeti još jednu preporuku, a Preporuku od 15. listopada 2018. staviti izvan snage,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

I.   CILJ I PODRUČJE PRIMJENE

| 1. | S obzirom na Zaključke Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a, opći cilj druge početne faze do 2025. bit će ispunjavanje snažnijih obveza koje su države članice sudionice uzajamno preuzele, među ostalim radom na kompaktnoj sveobuhvatnoj oružanoj sili, u skladu s obaviješću o PESCO-u (4), kojom se doprinosi ostvarenju razine ambicije EU-a. Države članice trebale bi dodatno razraditi takvu kompaktnu sveobuhvatnu oružanu silu u kontekstu Strateškog kompasa (5). |
| --- | --- |

1.

S obzirom na Zaključke Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a, opći cilj druge početne faze do 2025. bit će ispunjavanje snažnijih obveza koje su države članice sudionice uzajamno preuzele, među ostalim radom na kompaktnoj sveobuhvatnoj oružanoj sili, u skladu s obaviješću o PESCO-u (4), kojom se doprinosi ostvarenju razine ambicije EU-a. Države članice trebale bi dodatno razraditi takvu kompaktnu sveobuhvatnu oružanu silu u kontekstu Strateškog kompasa (5).

| 2. | Cilj je ove Preporuke osigurati zajednički pristup i omogućiti državama članicama sudionicama da ispune snažnije obveze utvrđene u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315. Njome će se olakšati godišnji postupak procjene utvrđen u članku 6. te odluke na temelju potpunog skupa relevantnih podataka, uključujući planove. Kako bi se državama članicama sudionicama pomoglo u planiranju ispunjavanja snažnijih obveza i olakšala procjena napretka PESCO-a u izvješću Visokog predstavnika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”), ovom Preporukom obuhvaćeni su srednjoročni ciljevi i ključne etape, među ostalim za operativne obveze, kako bi se osigurao pravedan udio u odgovarajućem okupljanju snaga za misije i operacije ZSOP-a, u okviru sredstava i sposobnosti država članica. Te bi podatke trebale na godišnjoj osnovi osiguravati države članice sudionice u svojim nacionalnim provedbenim planovima (NPP-ovi), koji se prema potrebi preispituju i ažuriraju u skladu s člankom 3. stavkom 2. te odluke. Sigurnosni propisi utvrđeni u Odluci Vijeća 2013/488/EU (6) trebali bi se primjenjivati i na NPP-ove i druge relevantne dokumente koji se temelje na informacijama koji se u njima nalaze. Države članice sudionice trebale bi, uz potporu tajništva PESCO-a, osigurati transparentnost među svim državama članicama sudionicama te dalje raditi na usklađenosti i dosljednosti u vezi s informacijama koje se zahtijevaju i prikupljaju u kontekstu PESCO-a i drugih inicijativa povezanih s obranom, uključujući CARD. Usklađenost različitih inicijativa povezanih s obranom trebalo bi dalje razvijati i jačati, uključujući i one povezane s izvješćivanjem država članica, kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i poboljšala kvaliteta NPP-ova. Tim bi se radom trebala uzeti u obzir iskustva stečena po završetku prve početne faze PESCO-a (2018. – 2020.), osobito putem povezanog postupka strateškog preispitivanja. |
| --- | --- |

2.

Cilj je ove Preporuke osigurati zajednički pristup i omogućiti državama članicama sudionicama da ispune snažnije obveze utvrđene u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315. Njome će se olakšati godišnji postupak procjene utvrđen u članku 6. te odluke na temelju potpunog skupa relevantnih podataka, uključujući planove. Kako bi se državama članicama sudionicama pomoglo u planiranju ispunjavanja snažnijih obveza i olakšala procjena napretka PESCO-a u izvješću Visokog predstavnika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”), ovom Preporukom obuhvaćeni su srednjoročni ciljevi i ključne etape, među ostalim za operativne obveze, kako bi se osigurao pravedan udio u odgovarajućem okupljanju snaga za misije i operacije ZSOP-a, u okviru sredstava i sposobnosti država članica. Te bi podatke trebale na godišnjoj osnovi osiguravati države članice sudionice u svojim nacionalnim provedbenim planovima (NPP-ovi), koji se prema potrebi preispituju i ažuriraju u skladu s člankom 3. stavkom 2. te odluke. Sigurnosni propisi utvrđeni u Odluci Vijeća 2013/488/EU (6) trebali bi se primjenjivati i na NPP-ove i druge relevantne dokumente koji se temelje na informacijama koji se u njima nalaze. Države članice sudionice trebale bi, uz potporu tajništva PESCO-a, osigurati transparentnost među svim državama članicama sudionicama te dalje raditi na usklađenosti i dosljednosti u vezi s informacijama koje se zahtijevaju i prikupljaju u kontekstu PESCO-a i drugih inicijativa povezanih s obranom, uključujući CARD. Usklađenost različitih inicijativa povezanih s obranom trebalo bi dalje razvijati i jačati, uključujući i one povezane s izvješćivanjem država članica, kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i poboljšala kvaliteta NPP-ova. Tim bi se radom trebala uzeti u obzir iskustva stečena po završetku prve početne faze PESCO-a (2018. – 2020.), osobito putem povezanog postupka strateškog preispitivanja.

| 3. | U skladu s obvezama utvrđenima u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315, ne mijenjajući ih ni uvodeći nove obveze, ovom se Preporukom daju smjernice u pogledu redoslijeda ispunjavanja tih obveza za fazu 2021. – 2025. i precizniji ciljevi za svaku obvezu, naglašavajući pritom da bi države članice sudionice trebale što prije provesti te obveze, posebno one koje je trebalo ispuniti do 2020. |
| --- | --- |

3.

U skladu s obvezama utvrđenima u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315, ne mijenjajući ih ni uvodeći nove obveze, ovom se Preporukom daju smjernice u pogledu redoslijeda ispunjavanja tih obveza za fazu 2021. – 2025. i precizniji ciljevi za svaku obvezu, naglašavajući pritom da bi države članice sudionice trebale što prije provesti te obveze, posebno one koje je trebalo ispuniti do 2020.

| 4. | Preciznijim ciljevima iz odjeljka II., koji, ako je to primjenjivo, uključuju i pokazatelje napretka za posebne obveze, omogućit će se državama članicama sudionicama da planiraju ispunjavanje snažnijih obveza na strukturiran i transparentan način te da dostavljaju detaljne informacije, koje je moguće ocijeniti, o napretku postignutome u pogledu ispunjavanja svake obveze u njihovim NPP-ovima. Kako je navedeno u strateškom preispitivanju PESCO-a, trebalo bi osigurati redovite razmjene među državama članicama sudionicama u okviru relevantnih pripremnih tijela Vijeća, posebno u područjima u kojima treba održati ili povećati napore. |
| --- | --- |

4.

Preciznijim ciljevima iz odjeljka II., koji, ako je to primjenjivo, uključuju i pokazatelje napretka za posebne obveze, omogućit će se državama članicama sudionicama da planiraju ispunjavanje snažnijih obveza na strukturiran i transparentan način te da dostavljaju detaljne informacije, koje je moguće ocijeniti, o napretku postignutome u pogledu ispunjavanja svake obveze u njihovim NPP-ovima. Kako je navedeno u strateškom preispitivanju PESCO-a, trebalo bi osigurati redovite razmjene među državama članicama sudionicama u okviru relevantnih pripremnih tijela Vijeća, posebno u područjima u kojima treba održati ili povećati napore.

| 5. | Cilj je prilagoditi postojeće preciznije ciljeve na temelju iskustva stečenog u prvoj početnoj fazi kako bi se pomoglo državama članicama sudionicama da bolje ostvare konkretne rezultate i olakšala provedba u pogledu ispunjavanja snažnijih obveza što prije, a najkasnije do kraja 2025. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti područjima u kojima su potrebna poboljšanja, među ostalim na razini projekata, u skladu sa Zaključcima o strateškom preispitivanju PESCO-a, i osigurati stalan napredak nakon dviju uzastopnih početnih faza (godine 2018. – 2020. i 2021. – 2025.). Na kraju dviju uzastopnih početnih faza u 2025. Vijeće će provesti postupak strateškog preispitivanja kojim se procjenjuje kako svaka država članica sudionica ispunjava snažnije obveze u okviru PESCO-a utvrđene u Odluci (ZVSP) 2017/2315 te će ažurirati i prema potrebi unaprijediti te obveze s obzirom na postignuća u okviru PESCO-a kako bi se odrazio razvoj sigurnosnog okruženja Unije, njezine operativne potrebe, kao i prioriteti Unije i država članica u pogledu razvoja sposobnosti. U tom bi kontekstu, na početku 2026., nakon provođenja gore navedenog postupka strateškog preispitivanja, Vijeće trebalo donijeti treći skup preciznijih ciljeva, prema potrebi ažuriranih i unaprijeđenih, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. točku (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315. |
| --- | --- |

5.

Cilj je prilagoditi postojeće preciznije ciljeve na temelju iskustva stečenog u prvoj početnoj fazi kako bi se pomoglo državama članicama sudionicama da bolje ostvare konkretne rezultate i olakšala provedba u pogledu ispunjavanja snažnijih obveza što prije, a najkasnije do kraja 2025. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti područjima u kojima su potrebna poboljšanja, među ostalim na razini projekata, u skladu sa Zaključcima o strateškom preispitivanju PESCO-a, i osigurati stalan napredak nakon dviju uzastopnih početnih faza (godine 2018. – 2020. i 2021. – 2025.). Na kraju dviju uzastopnih početnih faza u 2025. Vijeće će provesti postupak strateškog preispitivanja kojim se procjenjuje kako svaka država članica sudionica ispunjava snažnije obveze u okviru PESCO-a utvrđene u Odluci (ZVSP) 2017/2315 te će ažurirati i prema potrebi unaprijediti te obveze s obzirom na postignuća u okviru PESCO-a kako bi se odrazio razvoj sigurnosnog okruženja Unije, njezine operativne potrebe, kao i prioriteti Unije i država članica u pogledu razvoja sposobnosti. U tom bi kontekstu, na početku 2026., nakon provođenja gore navedenog postupka strateškog preispitivanja, Vijeće trebalo donijeti treći skup preciznijih ciljeva, prema potrebi ažuriranih i unaprijeđenih, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. točku (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315.

II.   Redoslijed ispunjavanja obveza utvrđivanjem preciznijih ciljeva

Obveze od 1. do 5.

| 6. | Obveza 1.: Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima dostaviti precizne financijske podatke o razvoju ukupnih rashoda za obranu u odnosu na prethodnu godinu u realnim vrijednostima (7), među ostalim u apsolutnim iznosima, prikazujući plan za redovito povećanje troškova. S tim u vezi države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima iznijeti i svoje prognoze troškova u nadolazećim godinama, koje su dogovorene na nacionalnoj razini. Države članice sudionice koje su i članice NATO-a i čiji su troškovi na razini ili iznad razine iz relevantnih smjernica NATO-a o rashodima za obranu, trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova za obranu. U kontekstu njihovih NPP-ova rad na postizanju, održavanju ili premašivanju trenutačnih relevantnih smjernica NATO-a za rashode za obranu (8) smatrat će se dokazom pozitivnog trenda u ispunjavanju te snažnije obveze. Na temelju informacija iznesenih u NPP-ovima godišnje izvješće Visokog predstavnika sadržavat će i detaljan pregled kretanja troškova za obranu svake države članice sudionice, u skladu s člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315. |
| --- | --- |

6.

Obveza 1.: Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima dostaviti precizne financijske podatke o razvoju ukupnih rashoda za obranu u odnosu na prethodnu godinu u realnim vrijednostima (7), među ostalim u apsolutnim iznosima, prikazujući plan za redovito povećanje troškova. S tim u vezi države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima iznijeti i svoje prognoze troškova u nadolazećim godinama, koje su dogovorene na nacionalnoj razini. Države članice sudionice koje su i članice NATO-a i čiji su troškovi na razini ili iznad razine iz relevantnih smjernica NATO-a o rashodima za obranu, trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova za obranu. U kontekstu njihovih NPP-ova rad na postizanju, održavanju ili premašivanju trenutačnih relevantnih smjernica NATO-a za rashode za obranu (8) smatrat će se dokazom pozitivnog trenda u ispunjavanju te snažnije obveze. Na temelju informacija iznesenih u NPP-ovima godišnje izvješće Visokog predstavnika sadržavat će i detaljan pregled kretanja troškova za obranu svake države članice sudionice, u skladu s člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315.

| 7. | Obveza 2.: Svaka država članica sudionica trebala bi u svojem NPP-u pružiti precizne financijske podatke o tome kako namjerava doprinijeti postizanju zajedničkog referentnog mjerila od 20 % (9) ulaganja u obranu. Među tim podacima trebale bi biti i prognoze povećanja u odnosu na prethodnu godinu u realnim vrijednostima, kao postotak sveukupnog proračuna za obranu. Dostavljeni podaci trebali bi uključivati ulaganja za nabavu u području obrane te istraživanja i razvoj. Države članice sudionice čiji su troškovi već na razini ili iznad razine (zajedničkog) referentnog mjerila trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova. |
| --- | --- |

7.

Obveza 2.: Svaka država članica sudionica trebala bi u svojem NPP-u pružiti precizne financijske podatke o tome kako namjerava doprinijeti postizanju zajedničkog referentnog mjerila od 20 % (9) ulaganja u obranu. Među tim podacima trebale bi biti i prognoze povećanja u odnosu na prethodnu godinu u realnim vrijednostima, kao postotak sveukupnog proračuna za obranu. Dostavljeni podaci trebali bi uključivati ulaganja za nabavu u području obrane te istraživanja i razvoj. Države članice sudionice čiji su troškovi već na razini ili iznad razine (zajedničkog) referentnog mjerila trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova.

| 8. | Obveza 3.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale dostaviti detaljne informacije o tome kako i čime žele povećati broj, veličinu i učinak zajedničkih i suradničkih projekata u području strateških obrambenih sposobnosti te navesti proračunske iznose i konkretne projekte koji dobivaju ili su dobili financijsku pomoć Unije. S tim u vezi svaka država članica sudionica trebala bi pružiti precizne financijske podatke o tome kako planira doprinijeti postizanju, u realnim vrijednostima, zajedničkog referentnog mjerila za nabavu opreme u okviru europske suradnje, u iznosu od 35 % ukupnih troškova za opremu, i zajedničkog referentnog mjerila za istraživanja i tehnologiju u području obrane u okviru europske suradnje u iznosu od 20 % ukupnih troškova za istraživanja i tehnologiju u području obrane. Države članice sudionice čiji su troškovi već na toj razini trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova. |
| --- | --- |

8.

Obveza 3.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale dostaviti detaljne informacije o tome kako i čime žele povećati broj, veličinu i učinak zajedničkih i suradničkih projekata u području strateških obrambenih sposobnosti te navesti proračunske iznose i konkretne projekte koji dobivaju ili su dobili financijsku pomoć Unije. S tim u vezi svaka država članica sudionica trebala bi pružiti precizne financijske podatke o tome kako planira doprinijeti postizanju, u realnim vrijednostima, zajedničkog referentnog mjerila za nabavu opreme u okviru europske suradnje, u iznosu od 35 % ukupnih troškova za opremu, i zajedničkog referentnog mjerila za istraživanja i tehnologiju u području obrane u okviru europske suradnje u iznosu od 20 % ukupnih troškova za istraživanja i tehnologiju u području obrane. Države članice sudionice čiji su troškovi već na toj razini trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova.

| 9. | Obveza 4.: Kako bi se pomoglo u praćenju stvarnog napretka iz godine u godinu, svaka država članica sudionica trebala bi u svojem NPP-u dostaviti precizne financijske podatke o tome kako će doprinijeti, s ciljem približavanja iznosu od 2 % ukupnih troškova za obranu (zajedničko referentno mjerilo) kao udio u ukupnim rashodima za obranu u pogledu istraživanja i tehnologije u području obrane, uključujući prognoze rashoda. |
| --- | --- |

9.

Obveza 4.: Kako bi se pomoglo u praćenju stvarnog napretka iz godine u godinu, svaka država članica sudionica trebala bi u svojem NPP-u dostaviti precizne financijske podatke o tome kako će doprinijeti, s ciljem približavanja iznosu od 2 % ukupnih troškova za obranu (zajedničko referentno mjerilo) kao udio u ukupnim rashodima za obranu u pogledu istraživanja i tehnologije u području obrane, uključujući prognoze rashoda.

| 10. | Obveza 5.: Države članice sudionice potiče se da se svake godine koriste svojim NPP-ovima kako bi razmijenile iskustva u pogledu planiranja i doprinosa ispunjenju obveza od 1. do 4. s obzirom na navedene preciznije ciljeve. Preispitivanje tih obveza provest će se krajem 2025. na temelju podataka o troškovima navedenima u NPP-ovima s ciljem prilagodbe pokazatelja i ciljeva za te obveze, prema potrebi, u svrhu potvrde u Vijeću. |
| --- | --- |

10.

Obveza 5.: Države članice sudionice potiče se da se svake godine koriste svojim NPP-ovima kako bi razmijenile iskustva u pogledu planiranja i doprinosa ispunjenju obveza od 1. do 4. s obzirom na navedene preciznije ciljeve. Preispitivanje tih obveza provest će se krajem 2025. na temelju podataka o troškovima navedenima u NPP-ovima s ciljem prilagodbe pokazatelja i ciljeva za te obveze, prema potrebi, u svrhu potvrde u Vijeću.

Obveze od 6. do 11.

| 11. | Obveza 6.: Države članice sudionice do 2025. postići će napredak u sustavnom razmatranju i najboljem iskorištavanju alata i inicijativa za razvoj sposobnosti Unije, poput plana razvoja sposobnosti (CDP) i CARD-a, kako bi oni bili temelj za usklađenije donošenje odluka, utvrđivanje prioriteta i planiranje obrane na nacionalnoj razini, čime se osigurava usklađenost rezultata s odgovarajućim postupcima NATO-a ako se zahtjevi preklapaju, prepoznajući pritom različitu prirodu tih dviju organizacija i njihovih odgovornosti i članstva. To bi značilo da bi države članice trebale istaknuti svoju znatnu ulogu u razvoju sposobnosti unutar Unije, među ostalim navođenjem područja kojima se daje prednost za razvoj aktivnosti suradničkih obrambenih sposobnosti unutar Unije, uz upućivanje na nalaze i preporuke iz CARD-a. U tu svrhu države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti kako provode prioritete Unije u pogledu razvoja sposobnosti koji proizlaze iz CDP-a, među ostalim putem utvrđivanja nacionalnih prioriteta, te izraditi svoje planove i ciljeve za odgovarajuće prioritete koje treba ostvariti u nadolazećim godinama. |
| --- | --- |

11.

Obveza 6.: Države članice sudionice do 2025. postići će napredak u sustavnom razmatranju i najboljem iskorištavanju alata i inicijativa za razvoj sposobnosti Unije, poput plana razvoja sposobnosti (CDP) i CARD-a, kako bi oni bili temelj za usklađenije donošenje odluka, utvrđivanje prioriteta i planiranje obrane na nacionalnoj razini, čime se osigurava usklađenost rezultata s odgovarajućim postupcima NATO-a ako se zahtjevi preklapaju, prepoznajući pritom različitu prirodu tih dviju organizacija i njihovih odgovornosti i članstva. To bi značilo da bi države članice trebale istaknuti svoju znatnu ulogu u razvoju sposobnosti unutar Unije, među ostalim navođenjem područja kojima se daje prednost za razvoj aktivnosti suradničkih obrambenih sposobnosti unutar Unije, uz upućivanje na nalaze i preporuke iz CARD-a. U tu svrhu države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti kako provode prioritete Unije u pogledu razvoja sposobnosti koji proizlaze iz CDP-a, među ostalim putem utvrđivanja nacionalnih prioriteta, te izraditi svoje planove i ciljeve za odgovarajuće prioritete koje treba ostvariti u nadolazećim godinama.

| 12. | Obveza 7.: Svaka država članica sudionica trebala bi svake godine u svojem NPP-u navesti kako je na najbolji način iskoristila dostupne alate i postupke Unije te kako planira dalje postupati u vezi s tim nastojanjem. To uključuje potporu postupku CARD-a, među ostalim pružanjem svih relevantnih informacija koje se zahtijevaju, provedbom bilateralnih dijaloga u okviru CARD-a i razmjenom ishoda pregleda nacionalne obrane, kad god je to moguće. Države članice sudionice trebale bi u svoje NPP-ove uključiti informacije o tome kako su provele provedive preporuke iz dogovorenih izvješća CARD-a i/ili kako ih planiraju primijeniti. |
| --- | --- |

12.

Obveza 7.: Svaka država članica sudionica trebala bi svake godine u svojem NPP-u navesti kako je na najbolji način iskoristila dostupne alate i postupke Unije te kako planira dalje postupati u vezi s tim nastojanjem. To uključuje potporu postupku CARD-a, među ostalim pružanjem svih relevantnih informacija koje se zahtijevaju, provedbom bilateralnih dijaloga u okviru CARD-a i razmjenom ishoda pregleda nacionalne obrane, kad god je to moguće. Države članice sudionice trebale bi u svoje NPP-ove uključiti informacije o tome kako su provele provedive preporuke iz dogovorenih izvješća CARD-a i/ili kako ih planiraju primijeniti.

| 13. | Obveza 8.: Države članice sudionice svake će godine na najbolji mogući način iskoristiti Europski fond za obranu kao potporu svojim suradničkim projektima razvoja sposobnosti. U svojim NPP-ovima države članice sudionice trebale bi navesti za koje je prioritete u pogledu razvoja sposobnosti EU-a dogovorene u okviru područja s prednošću CDP-a i CARD-a financijska pomoć EU-a primljena ili bi se mogla zatražiti u budućnosti te, u mjeri u kojoj je to moguće, koliki je udio nacionalnih ulaganja u obranu koji su namijenile ili planiraju namijeniti tim suradničkim projektima. Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti upotrebljivost i dodanu vrijednost financiranja sredstvima EU-a za nacionalne napore u području razvoja obrambenih sposobnosti. Osim toga, države članice sudionice trebale bi do kraja 2025. naznačiti svoju namjeru da osiguraju daljnje postupanje na temelju rezultata pripremnog djelovanja za istraživanja u području obrane (2017. – 2019.), Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) (2019. – 2020.) i Europskog fonda za obranu za suradničke projekte s utvrđenom dodanom vrijednošću EU-a. |
| --- | --- |

13.

Obveza 8.: Države članice sudionice svake će godine na najbolji mogući način iskoristiti Europski fond za obranu kao potporu svojim suradničkim projektima razvoja sposobnosti. U svojim NPP-ovima države članice sudionice trebale bi navesti za koje je prioritete u pogledu razvoja sposobnosti EU-a dogovorene u okviru područja s prednošću CDP-a i CARD-a financijska pomoć EU-a primljena ili bi se mogla zatražiti u budućnosti te, u mjeri u kojoj je to moguće, koliki je udio nacionalnih ulaganja u obranu koji su namijenile ili planiraju namijeniti tim suradničkim projektima. Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti upotrebljivost i dodanu vrijednost financiranja sredstvima EU-a za nacionalne napore u području razvoja obrambenih sposobnosti. Osim toga, države članice sudionice trebale bi do kraja 2025. naznačiti svoju namjeru da osiguraju daljnje postupanje na temelju rezultata pripremnog djelovanja za istraživanja u području obrane (2017. – 2019.), Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) (2019. – 2020.) i Europskog fonda za obranu za suradničke projekte s utvrđenom dodanom vrijednošću EU-a.

| 14. | Obveza 9.: Države članice sudionice trebale bi navesti relevantne tekuće suradničke projekte razvoja sposobnosti u skladu s CDP-om u okviru PESCO-a, kao i u drugim okvirima, te navesti planirani datum početka i završetka usklađivanja zahtjeva. Predviđeni početak usklađivanja zahtjeva u pogledu sposobnosti trebalo bi također navesti za planirane i predviđene projekte. To bi trebalo učiniti u nadolazećim godinama te se posebno usredotočiti na uklanjanje praznina u sposobnostima utvrđenih putem CDP-a i uzimajući u obzir CARD. |
| --- | --- |

14.

Obveza 9.: Države članice sudionice trebale bi navesti relevantne tekuće suradničke projekte razvoja sposobnosti u skladu s CDP-om u okviru PESCO-a, kao i u drugim okvirima, te navesti planirani datum početka i završetka usklađivanja zahtjeva. Predviđeni početak usklađivanja zahtjeva u pogledu sposobnosti trebalo bi također navesti za planirane i predviđene projekte. To bi trebalo učiniti u nadolazećim godinama te se posebno usredotočiti na uklanjanje praznina u sposobnostima utvrđenih putem CDP-a i uzimajući u obzir CARD.

| 15. | Obveza 10.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale dati pregled onih sposobnosti i infrastrukture koje su planirale staviti na raspolaganje i pružiti kako bi ih zajednički upotrebljavale druge države članice sudionice, uz konkretne primjere, poput osposobljavanja i obrazovanja, vježbi, vojnih baza i logističke potpore, navodeći one koji su dostupni i u slučaju operacija. Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima usto mogle dati pregled onih sposobnosti koje bi mogle biti osnova za suradnju, uključujući infrastrukturu koju su ponudile druge države članice sudionice. U NPP-ovima bi trebalo navesti kako bi se takvom suradnjom mogli optimizirati raspoloživi resursi i kako bi se mogla povećati njihova ukupna djelotvornost, među ostalim pružanjem informacija o mogućim uštedama kada su takve informacije dostupne. Države članice sudionice trebale bi upotrebljavati bazu podataka o suradnji (CODABA), posebice kako bi im ona služila kao potpora u razmjeni informacija o njihovim relevantnim obrambenim planovima i interesima u tom pogledu. Države članice sudionice trebale bi u tu bazu redovito dostavljati informacije i izvješćivati o tome u svojim NPP-ovima. |
| --- | --- |

15.

Obveza 10.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale dati pregled onih sposobnosti i infrastrukture koje su planirale staviti na raspolaganje i pružiti kako bi ih zajednički upotrebljavale druge države članice sudionice, uz konkretne primjere, poput osposobljavanja i obrazovanja, vježbi, vojnih baza i logističke potpore, navodeći one koji su dostupni i u slučaju operacija. Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima usto mogle dati pregled onih sposobnosti koje bi mogle biti osnova za suradnju, uključujući infrastrukturu koju su ponudile druge države članice sudionice. U NPP-ovima bi trebalo navesti kako bi se takvom suradnjom mogli optimizirati raspoloživi resursi i kako bi se mogla povećati njihova ukupna djelotvornost, među ostalim pružanjem informacija o mogućim uštedama kada su takve informacije dostupne. Države članice sudionice trebale bi upotrebljavati bazu podataka o suradnji (CODABA), posebice kako bi im ona služila kao potpora u razmjeni informacija o njihovim relevantnim obrambenim planovima i interesima u tom pogledu. Države članice sudionice trebale bi u tu bazu redovito dostavljati informacije i izvješćivati o tome u svojim NPP-ovima.

| 16. | Obveza 11.: Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima naznačiti kako će povećati suradnju u području kiberobrane, među ostalim putem postojećih inicijativa ili novih suradničkih aktivnosti. U svojim bi NPP-ovima trebale navesti kako do 2025. planiraju održati ili dodatno povećati razinu svojeg sudjelovanja u višenacionalnim vježbama u području kibersigurnosti i svoje suradnje, među ostalim u okviru EDA-e i Europske akademije za sigurnost i obranu (EASO). Osim toga, države članice sudionice trebale bi do 2025. navesti kako namjeravaju uspostaviti redovitu suradnju s drugim državama članicama sudionicama u području kiberobrane i povezanih aktivnosti, kao što su razmjena informacija, osposobljavanje i operativna potpora, ali i razvoj sposobnosti. Informacije iz NPP-ova o suradnji u području kiberobrane država članica sudionica i njihovu doprinosu kiberobrani i povezanim aktivnostima, uključujući razvoj sposobnosti, bit će uključene u godišnje izvješće Visokog predstavnika o statusu provedbe PESCO-a kao prilog. |
| --- | --- |

16.

Obveza 11.: Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima naznačiti kako će povećati suradnju u području kiberobrane, među ostalim putem postojećih inicijativa ili novih suradničkih aktivnosti. U svojim bi NPP-ovima trebale navesti kako do 2025. planiraju održati ili dodatno povećati razinu svojeg sudjelovanja u višenacionalnim vježbama u području kibersigurnosti i svoje suradnje, među ostalim u okviru EDA-e i Europske akademije za sigurnost i obranu (EASO). Osim toga, države članice sudionice trebale bi do 2025. navesti kako namjeravaju uspostaviti redovitu suradnju s drugim državama članicama sudionicama u području kiberobrane i povezanih aktivnosti, kao što su razmjena informacija, osposobljavanje i operativna potpora, ali i razvoj sposobnosti. Informacije iz NPP-ova o suradnji u području kiberobrane država članica sudionica i njihovu doprinosu kiberobrani i povezanim aktivnostima, uključujući razvoj sposobnosti, bit će uključene u godišnje izvješće Visokog predstavnika o statusu provedbe PESCO-a kao prilog.

Obveze od 12. do 14.

| 17. | Obveza 12.: Države članice sudionice trebale bi do 2025.:






  (a) | podobveza 12.1.:






  — | doprinijeti katalogu snaga EU-a sa svim nacionalnim sposobnostima koje se mogu rasporediti i koje su usklađene sa zahtjevima iz najnovijeg kataloga zahtjeva EU-a s ciljem oblikovanja kompaktne sveobuhvatne oružane sile EU-a u skladu s obaviješću o PESCO-u (10), polazeći od oružane sile EU-a definirane u katalogu napretka (11). U skladu s načelom jedinstva snaga doprinosi država članica sudionica trebali bi biti u skladu s uputama u pogledu postupka glavnog cilja (HLGP) i uključivati sva sredstva koja se mogu rasporediti (uključujući stožere i sposobnosti koje se mogu iskoristiti za potporu misijama i operacijama). Države članice sudionice trebale bi o tim doprinosima izvijestiti u svojim NPP-ovima; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Obveza 12.: Države članice sudionice trebale bi do 2025.:

(a)

podobveza 12.1.:

—

doprinijeti katalogu snaga EU-a sa svim nacionalnim sposobnostima koje se mogu rasporediti i koje su usklađene sa zahtjevima iz najnovijeg kataloga zahtjeva EU-a s ciljem oblikovanja kompaktne sveobuhvatne oružane sile EU-a u skladu s obaviješću o PESCO-u (10), polazeći od oružane sile EU-a definirane u katalogu napretka (11). U skladu s načelom jedinstva snaga doprinosi država članica sudionica trebali bi biti u skladu s uputama u pogledu postupka glavnog cilja (HLGP) i uključivati sva sredstva koja se mogu rasporediti (uključujući stožere i sposobnosti koje se mogu iskoristiti za potporu misijama i operacijama). Države članice sudionice trebale bi o tim doprinosima izvijestiti u svojim NPP-ovima;

| — | usredotočiti se na buduću dostupnost sposobnosti potrebnih za ispunjavanje ciljeva sposobnosti sa snažnim učinkom (HICG-ovi), optimizirajući planirane kratkoročne i srednjoročne doprinose katalogu snaga EU-a. Trebalo bi staviti naglasak na ispunjavanje svih kratkoročnih ciljeva sposobnosti sa snažnim učinkom. Njihovi napori u pogledu planiranja mjerit će se u okviru postupka glavnog cilja. Države članice sudionice trebale bi o tim naporima u pogledu planiranja izvijestiti u svojim NPP-ovima; |
| --- | --- |

—

usredotočiti se na buduću dostupnost sposobnosti potrebnih za ispunjavanje ciljeva sposobnosti sa snažnim učinkom (HICG-ovi), optimizirajući planirane kratkoročne i srednjoročne doprinose katalogu snaga EU-a. Trebalo bi staviti naglasak na ispunjavanje svih kratkoročnih ciljeva sposobnosti sa snažnim učinkom. Njihovi napori u pogledu planiranja mjerit će se u okviru postupka glavnog cilja. Države članice sudionice trebale bi o tim naporima u pogledu planiranja izvijestiti u svojim NPP-ovima;

| (b) | podobveza 12.2.: u skladu s konceptom brzog vojnog odgovora EU-a dovršiti bazu podataka za brzi odgovor (RRDB) kako bi ona mogla postati koristan alat za vojno planiranje te time doprinijeti dosezanju razine ambicije EU-a. Doprinošenjem bazi podataka za brzi odgovor, ne dovodeći u pitanje ustavne odredbe u pogledu odluka o raspoređivanju, države članice sudionice ukazat će na svoj potencijalni doprinos u pogledu formacija i sposobnosti za brzo raspoređivanje i relevantne popratne infrastrukture, koje bi se moglo brzo rasporediti ili upotrijebiti u vojnim misijama ili operacijama ZSOP-a radi podupiranja razine ambicije EU-a. U tu bi svrhu svaka država članica sudionica prije godišnje konferencije za koordinaciju brzog vojnog odgovora trebala u bazi podataka za brzi odgovor ažurirati popis svojih raspoloživih vojnih formacija i sposobnosti. To obuhvaća ažuriranje ili dovršavanje baza podataka kopnenih, pomorskih i zračnih snaga, a uključuje i navođenje razine spremnosti sposobnosti i snaga ako je to primjenjivo. Ne dovodeći u pitanje zahtjeve u pogledu stupnja tajnosti, taj dio baze podataka za brzi odgovor trebao bi biti dostupan državama članicama sudionicama kako bi se podržala sposobnost provedbe početne procjene u pogledu mogućnosti pokretanja vojne misije ili operacije ZSOP-a. U tom pogledu prognoza formacija i sposobnosti na temelju analize zahtjeva koja proizlazi iz ilustrativnih scenarija omogućila bi državama članicama sudionicama da preciznije doprinesu bazi podataka za brzi odgovor. Države članice sudionice trebale bi svoje doprinose toj bazi podataka uključiti u svoje NPP-ove; |
| --- | --- |

(b)

podobveza 12.2.: u skladu s konceptom brzog vojnog odgovora EU-a dovršiti bazu podataka za brzi odgovor (RRDB) kako bi ona mogla postati koristan alat za vojno planiranje te time doprinijeti dosezanju razine ambicije EU-a. Doprinošenjem bazi podataka za brzi odgovor, ne dovodeći u pitanje ustavne odredbe u pogledu odluka o raspoređivanju, države članice sudionice ukazat će na svoj potencijalni doprinos u pogledu formacija i sposobnosti za brzo raspoređivanje i relevantne popratne infrastrukture, koje bi se moglo brzo rasporediti ili upotrijebiti u vojnim misijama ili operacijama ZSOP-a radi podupiranja razine ambicije EU-a. U tu bi svrhu svaka država članica sudionica prije godišnje konferencije za koordinaciju brzog vojnog odgovora trebala u bazi podataka za brzi odgovor ažurirati popis svojih raspoloživih vojnih formacija i sposobnosti. To obuhvaća ažuriranje ili dovršavanje baza podataka kopnenih, pomorskih i zračnih snaga, a uključuje i navođenje razine spremnosti sposobnosti i snaga ako je to primjenjivo. Ne dovodeći u pitanje zahtjeve u pogledu stupnja tajnosti, taj dio baze podataka za brzi odgovor trebao bi biti dostupan državama članicama sudionicama kako bi se podržala sposobnost provedbe početne procjene u pogledu mogućnosti pokretanja vojne misije ili operacije ZSOP-a. U tom pogledu prognoza formacija i sposobnosti na temelju analize zahtjeva koja proizlazi iz ilustrativnih scenarija omogućila bi državama članicama sudionicama da preciznije doprinesu bazi podataka za brzi odgovor. Države članice sudionice trebale bi svoje doprinose toj bazi podataka uključiti u svoje NPP-ove;

| (c) | podobveza 12.3.: procijeniti izvedivost ubrzanog političkog angažmana na nacionalnoj razini, poštujući pritom svoje ustavne odredbe, među ostalim putem mogućega preispitivanja svojeg nacionalnoga postupka donošenja odluka, ako ono već nije provedeno, s ciljem njegova poboljšanja. Ako je to primjenjivo, u NPP-ove bi ujedno trebalo uključiti provedbu postupaka donošenja odluka u scenarijima brzog odgovora putem vježbi po uzoru na POLEX, kao i relevantne nalaze; |
| --- | --- |

(c)

podobveza 12.3.: procijeniti izvedivost ubrzanog političkog angažmana na nacionalnoj razini, poštujući pritom svoje ustavne odredbe, među ostalim putem mogućega preispitivanja svojeg nacionalnoga postupka donošenja odluka, ako ono već nije provedeno, s ciljem njegova poboljšanja. Ako je to primjenjivo, u NPP-ove bi ujedno trebalo uključiti provedbu postupaka donošenja odluka u scenarijima brzog odgovora putem vježbi po uzoru na POLEX, kao i relevantne nalaze;

| (d) | podobveza 12.4.:






  — | u okviru svojih sredstava i sposobnosti pružiti znatnu potporu vojnim operacijama i misijama ZSOP-a kako bi se ispunile izjave o zahtjevima (SOR-ovi), a time i dosegnula dogovorena razina ambicije za operacije i misije ZSOP-a. U tu svrhu države članice sudionice trebaju osigurati pravedan udio u okupljanju snaga, a parametre tog udjela trebale bi definirati što je prije moguće, a najkasnije do početka ljeta 2022.; |
| --- | --- | --- |

(d)

podobveza 12.4.:

—

u okviru svojih sredstava i sposobnosti pružiti znatnu potporu vojnim operacijama i misijama ZSOP-a kako bi se ispunile izjave o zahtjevima (SOR-ovi), a time i dosegnula dogovorena razina ambicije za operacije i misije ZSOP-a. U tu svrhu države članice sudionice trebaju osigurati pravedan udio u okupljanju snaga, a parametre tog udjela trebale bi definirati što je prije moguće, a najkasnije do početka ljeta 2022.;

| — | ti doprinosi vojnim operacijama i misijama ZSOP-a, prikazani u obliku tablice, bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog, i trebalo bi ih istaknuti na pozitivan način. Države članice sudionice trebale bi svake godine u svojim NPP-ovima izvijestiti o svojim doprinosima ispunjavanju SOR-ova za vojne operacije i misije ZSOP-a, nastojeći zadržati ili povećati te doprinose, osiguravajući tako pravedan udio u okupljanju snaga za operacije i misije ZSOP-a; |
| --- | --- |

—

ti doprinosi vojnim operacijama i misijama ZSOP-a, prikazani u obliku tablice, bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog, i trebalo bi ih istaknuti na pozitivan način. Države članice sudionice trebale bi svake godine u svojim NPP-ovima izvijestiti o svojim doprinosima ispunjavanju SOR-ova za vojne operacije i misije ZSOP-a, nastojeći zadržati ili povećati te doprinose, osiguravajući tako pravedan udio u okupljanju snaga za operacije i misije ZSOP-a;

| — | u okviru tog procesa države članice sudionice mogle bi uputiti na svoje nacionalne i međunarodne angažmane koji doprinose europskom i međunarodnom miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

—

u okviru tog procesa države članice sudionice mogle bi uputiti na svoje nacionalne i međunarodne angažmane koji doprinose europskom i međunarodnom miru i sigurnosti;

| — | ti bi elementi trebali povećati transparentnost naporâ država članica sudionica, s ciljem prepoznavanja znatnih doprinosa. Trebali bi poslužiti i kao poticaj i potpora državama članicama u povećanju doprinosa misijama i operacijama ZSOP-a, u skladu s njihovim mogućnostima i kapacitetima. U tu će se svrhu davati preporuke, čija će se provedba redovito preispitivati, među ostalim i na političkoj razini. |
| --- | --- |

—

ti bi elementi trebali povećati transparentnost naporâ država članica sudionica, s ciljem prepoznavanja znatnih doprinosa. Trebali bi poslužiti i kao poticaj i potpora državama članicama u povećanju doprinosa misijama i operacijama ZSOP-a, u skladu s njihovim mogućnostima i kapacitetima. U tu će se svrhu davati preporuke, čija će se provedba redovito preispitivati, među ostalim i na političkoj razini.

| (e) | podobveza 12.5.: potvrditi svoj znatan i periodičan doprinos borbenim skupinama EU-a (EU BG-ovi) u načelu barem četiri godine unaprijed te pripremiti i osposobiti svoje snage i sposobnosti, koji su njihov doprinos, u skladu s konceptom borbenih skupina EU-a i vodičem za pripremu borbenih skupina EU-a. U tu bi svrhu države članice sudionice trebale što prije doprinijeti ispunjavanju rasporeda borbenih skupina EU-a i navesti te doprinose u svojim NPP-ovima. Doprinosi svih država članica sudionica rasporedu borbenih skupina EU-a koji se odnose na petogodišnje razdoblje bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog; |
| --- | --- |

(e)

podobveza 12.5.: potvrditi svoj znatan i periodičan doprinos borbenim skupinama EU-a (EU BG-ovi) u načelu barem četiri godine unaprijed te pripremiti i osposobiti svoje snage i sposobnosti, koji su njihov doprinos, u skladu s konceptom borbenih skupina EU-a i vodičem za pripremu borbenih skupina EU-a. U tu bi svrhu države članice sudionice trebale što prije doprinijeti ispunjavanju rasporeda borbenih skupina EU-a i navesti te doprinose u svojim NPP-ovima. Doprinosi svih država članica sudionica rasporedu borbenih skupina EU-a koji se odnose na petogodišnje razdoblje bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog;

| (f) | podobveza 12.6.: dati konkretan doprinos provedbi Akcijskog plana EU-a za vojnu mobilnost i projekata PESCO-a u tom području, podložno nacionalnom suverenitetu, postupku donošenja odluka te zakonima i propisima, među ostalim daljnjim razvojem četiriju mjera na nacionalnoj razini, kako je dogovoreno u Zaključcima Vijeća od 25. lipnja 2018. o sigurnosti i obrani. U tu svrhu, kako je navedeno u stavku 18. tih zaključaka, države članice sudionice trebale bi izraditi nacionalne planove provedbe vojne mobilnosti; dodjeljivati dozvole za prekogranično kretanje (CBMP) i diplomatska odobrenja (DIC) u roku od pet radnih dana te razmotriti daljnje skraćivanje tog razdoblja za jedinice za brzu reakciju; uspostaviti snažnu međusobno povezanu mrežu nacionalnih kontaktnih točaka, uključujući njihove nadležnosti, i uvježbavati vojnu mobilnost u okviru nacionalnih i/ili višenacionalnih vježbi što je prije moguće, a najkasnije 2024. Države članice sudionice koje još nisu izradile nacionalne planove provedbe vojne mobilnosti trebale bi to odmah učiniti i isporučiti te nacionalne doprinose putem zajedničkog radnog prostora, a potom ih uključiti u NPP-ove. Napore koje države članice ulažu u tom pogledu trebalo bi uključiti u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog. |
| --- | --- |

(f)

podobveza 12.6.: dati konkretan doprinos provedbi Akcijskog plana EU-a za vojnu mobilnost i projekata PESCO-a u tom području, podložno nacionalnom suverenitetu, postupku donošenja odluka te zakonima i propisima, među ostalim daljnjim razvojem četiriju mjera na nacionalnoj razini, kako je dogovoreno u Zaključcima Vijeća od 25. lipnja 2018. o sigurnosti i obrani. U tu svrhu, kako je navedeno u stavku 18. tih zaključaka, države članice sudionice trebale bi izraditi nacionalne planove provedbe vojne mobilnosti; dodjeljivati dozvole za prekogranično kretanje (CBMP) i diplomatska odobrenja (DIC) u roku od pet radnih dana te razmotriti daljnje skraćivanje tog razdoblja za jedinice za brzu reakciju; uspostaviti snažnu međusobno povezanu mrežu nacionalnih kontaktnih točaka, uključujući njihove nadležnosti, i uvježbavati vojnu mobilnost u okviru nacionalnih i/ili višenacionalnih vježbi što je prije moguće, a najkasnije 2024. Države članice sudionice koje još nisu izradile nacionalne planove provedbe vojne mobilnosti trebale bi to odmah učiniti i isporučiti te nacionalne doprinose putem zajedničkog radnog prostora, a potom ih uključiti u NPP-ove. Napore koje države članice ulažu u tom pogledu trebalo bi uključiti u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog.

| 18. | Obveza 13.: U pogledu interoperabilnosti snaga, države članice sudionice trebale bi:






  (a) | podobveza 13.1.:






  — | koristiti se vodičem za pripremu borbenih skupina EU-a, uključujući zajedničke kriterije za ocjenjivanje i vrednovanje oružane sile borbenih snaga EU-a usklađene sa standardima NATO-a, uz istodobno zadržavanje nacionalne certifikacije. U svojim NPP-ovima države članice sudionice trebale bi navesti i kako osposobljavaju i certificiraju svoje snage, na primjer razvijanjem programa vježbi za borbene skupine EU-a za pripremnu fazu i organizacijom završne taktičke vježbe (LIVEX) u okviru certificiranja borbenih skupina; |
| --- | --- | --- | --- |

18.

Obveza 13.: U pogledu interoperabilnosti snaga, države članice sudionice trebale bi:

(a)

podobveza 13.1.:

—

koristiti se vodičem za pripremu borbenih skupina EU-a, uključujući zajedničke kriterije za ocjenjivanje i vrednovanje oružane sile borbenih snaga EU-a usklađene sa standardima NATO-a, uz istodobno zadržavanje nacionalne certifikacije. U svojim NPP-ovima države članice sudionice trebale bi navesti i kako osposobljavaju i certificiraju svoje snage, na primjer razvijanjem programa vježbi za borbene skupine EU-a za pripremnu fazu i organizacijom završne taktičke vježbe (LIVEX) u okviru certificiranja borbenih skupina;

| — | u svojim NPP-ovima navesti kako namjeravaju provesti zajedničke tehničke i operativne standarde koje trebaju primjenjivati snage svih država članica sudionica, uzimajući u obzir da je potrebno osigurati interoperabilnost i usklađenost između Unije i NATO-a te osiguravajući uspostavu primjerenih preduvjeta za ostvarenje najveće moguće interoperabilnosti kako bi sve države članice sudionice mogle ispuniti svoje obveze; |
| --- | --- |

—

u svojim NPP-ovima navesti kako namjeravaju provesti zajedničke tehničke i operativne standarde koje trebaju primjenjivati snage svih država članica sudionica, uzimajući u obzir da je potrebno osigurati interoperabilnost i usklađenost između Unije i NATO-a te osiguravajući uspostavu primjerenih preduvjeta za ostvarenje najveće moguće interoperabilnosti kako bi sve države članice sudionice mogle ispuniti svoje obveze;

| (b) | podobveza 13.2.: u svojim NPP-ovima naznačiti svoje trenutačno sudjelovanje ili napore koje ulažu u cilju sudjelovanja, i namjeru da, ako je to moguće, pospješe svoje sudjelovanje i doprinos europskim višenacionalnim strukturama, posebno onima koje Unija ima na raspolaganju. Doprinosi država članica sudionica europskim višenacionalnim strukturama bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog. |
| --- | --- |

(b)

podobveza 13.2.: u svojim NPP-ovima naznačiti svoje trenutačno sudjelovanje ili napore koje ulažu u cilju sudjelovanja, i namjeru da, ako je to moguće, pospješe svoje sudjelovanje i doprinos europskim višenacionalnim strukturama, posebno onima koje Unija ima na raspolaganju. Doprinosi država članica sudionica europskim višenacionalnim strukturama bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog.

| 19. | Obveza 14.:






  — | u skladu s člankom 75. stavkom 1. Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509 (12) o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći, države članice sudionice trebale bi sudjelovati u razmatranju i utvrđivanju, a potiče ih se i na predlaganje opcija i mogućnosti za razvoj ambicioznog pristupa zajedničkom financiranju vojnih operacija i misija ZSOP-a, povrh onoga što je utvrđeno kao zajednički trošak u skladu s Odlukom (ZVSP) 2021/509. U tom se pogledu države članice sudionice pozivaju da razmotre troškove za koje je tijekom godine na ad hoc osnovi zatražena posebna prihvatljivost za financiranje i/ili troškove koji bi se mogli predložiti iz nacionalne perspektive kao također potencijalno prihvatljivi za zajedničko financiranje. U skladu s klauzulom o preispitivanju iz Odluke (ZVSP) 2021/506, bilo u kontekstu predviđenih preispitivanja te odluke svake tri godine ili na zahtjev države članice, države članice sudionice pozivaju se da zajednički i propisno razmotre te prijedloge u okviru Odbora za Europski instrument mirovne pomoći kako bi to poslužilo kao temelj za kasniju raspravu Vijeća o mogućim izmjenama popisa zajedničkih troškova; |
| --- | --- | --- |

19.

Obveza 14.:

—

u skladu s člankom 75. stavkom 1. Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509 (12) o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći, države članice sudionice trebale bi sudjelovati u razmatranju i utvrđivanju, a potiče ih se i na predlaganje opcija i mogućnosti za razvoj ambicioznog pristupa zajedničkom financiranju vojnih operacija i misija ZSOP-a, povrh onoga što je utvrđeno kao zajednički trošak u skladu s Odlukom (ZVSP) 2021/509. U tom se pogledu države članice sudionice pozivaju da razmotre troškove za koje je tijekom godine na ad hoc osnovi zatražena posebna prihvatljivost za financiranje i/ili troškove koji bi se mogli predložiti iz nacionalne perspektive kao također potencijalno prihvatljivi za zajedničko financiranje. U skladu s klauzulom o preispitivanju iz Odluke (ZVSP) 2021/506, bilo u kontekstu predviđenih preispitivanja te odluke svake tri godine ili na zahtjev države članice, države članice sudionice pozivaju se da zajednički i propisno razmotre te prijedloge u okviru Odbora za Europski instrument mirovne pomoći kako bi to poslužilo kao temelj za kasniju raspravu Vijeća o mogućim izmjenama popisa zajedničkih troškova;

| — | nadalje, države članice sudionice također se pozivaju da u svoje prijedloge uključe moguće dodatne načine doprinošenja financiranju troškova vojnih operacija i misija ZSOP-a. Države članice sudionice potiču se da u svoje NPP-ove uključe svoje nalaze o obama navedenim aspektima; |
| --- | --- |

—

nadalje, države članice sudionice također se pozivaju da u svoje prijedloge uključe moguće dodatne načine doprinošenja financiranju troškova vojnih operacija i misija ZSOP-a. Države članice sudionice potiču se da u svoje NPP-ove uključe svoje nalaze o obama navedenim aspektima;

| — | usto bi se mogla istražiti sustavnija upotreba postojećih financijskih poticaja (npr. oslobođenje od PDV-a za ad hoc projekte u okviru EDA-e) kojima se podupire suradnja u području obrane, među ostalim za vojne misije i operacije ZSOP-a. |
| --- | --- |

—

usto bi se mogla istražiti sustavnija upotreba postojećih financijskih poticaja (npr. oslobođenje od PDV-a za ad hoc projekte u okviru EDA-e) kojima se podupire suradnja u području obrane, među ostalim za vojne misije i operacije ZSOP-a.

Obveze od 15. do 17.

| 20. | Obveza 15.: Države članice sudionice trebale bi do 2025. povećati broj i opseg svojih projekata razvoja sposobnosti te ostvariti napredak u provedbi takvih projekata, koji doprinose uklanjanju praznina u sposobnostima utvrđenih u CDP-u (uključujući ciljeve sposobnosti sa snažnim učinkom) i opisanih u okviru prioriteta Unije u pogledu razvoja sposobnosti, među ostalim u povezanim slučajevima strateškog konteksta (SCC) i upotrebom nalaza i preporuka iz CARD-a, uključujući utvrđene prilike za suradnju, a posebno područja s prednošću. U tom kontekstu države članice sudionice trebaju posvetiti dodatnu pozornost suradnji u sljedećim područjima: suzbijanju hibridnih prijetnji, klimatskim promjenama, energetskoj sigurnosti, pomorskoj sigurnosti, aspektima povezanima sa svemirom te u novim i disruptivnim tehnologijama, uključujući umjetnu inteligenciju. Države članice sudionice trebale bi osigurati svoje planove za nadolazeće godine tako što će opisati broj i procijenjeni opseg svojih suradničkih projekata u financijskom smislu te pružiti informacije o svojim nacionalnim projektima kojima se doprinosi nadilaženju nedostataka u kapacitetima utvrđenih u okviru CDP-a. Države članice sudionice trebale bi također razmjenjivati svoje procjene važnosti tih projekata za poboljšanje strateške autonomije Unije i u većoj mjeri integriranu, održiviju, inovativniju i konkurentniju europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu (EDTIB), koja je i dalje otvorena za suradnju. Za aktivnosti koje imaju industrijsku ili tehnološku dimenziju države članice sudionice trebale bi navesti koju vrstu europske industrijske grane ili tehnologije planiraju ojačati. |
| --- | --- |

20.

Obveza 15.: Države članice sudionice trebale bi do 2025. povećati broj i opseg svojih projekata razvoja sposobnosti te ostvariti napredak u provedbi takvih projekata, koji doprinose uklanjanju praznina u sposobnostima utvrđenih u CDP-u (uključujući ciljeve sposobnosti sa snažnim učinkom) i opisanih u okviru prioriteta Unije u pogledu razvoja sposobnosti, među ostalim u povezanim slučajevima strateškog konteksta (SCC) i upotrebom nalaza i preporuka iz CARD-a, uključujući utvrđene prilike za suradnju, a posebno područja s prednošću. U tom kontekstu države članice sudionice trebaju posvetiti dodatnu pozornost suradnji u sljedećim područjima: suzbijanju hibridnih prijetnji, klimatskim promjenama, energetskoj sigurnosti, pomorskoj sigurnosti, aspektima povezanima sa svemirom te u novim i disruptivnim tehnologijama, uključujući umjetnu inteligenciju. Države članice sudionice trebale bi osigurati svoje planove za nadolazeće godine tako što će opisati broj i procijenjeni opseg svojih suradničkih projekata u financijskom smislu te pružiti informacije o svojim nacionalnim projektima kojima se doprinosi nadilaženju nedostataka u kapacitetima utvrđenih u okviru CDP-a. Države članice sudionice trebale bi također razmjenjivati svoje procjene važnosti tih projekata za poboljšanje strateške autonomije Unije i u većoj mjeri integriranu, održiviju, inovativniju i konkurentniju europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu (EDTIB), koja je i dalje otvorena za suradnju. Za aktivnosti koje imaju industrijsku ili tehnološku dimenziju države članice sudionice trebale bi navesti koju vrstu europske industrijske grane ili tehnologije planiraju ojačati.

| 21. | Obveza 16.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale prikazati da su na nacionalnoj razini donijele primjerene odluke i poduzele primjerene korake kako bi se europski suradnički pristup za buduće projekte i dalje smatrao prioritetom za uklanjanje nedostataka u sposobnostima utvrđenih na nacionalnoj razini. Aktivnim korištenjem CODABA-om, kao i prilikama za suradnju utvrđenima tijekom CARD-a, posebno područjima s prednošću, moglo bi se olakšati ispunjavanje te obveze. Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti suradničke projekte i višenacionalne aktivnosti kojima će se prema njihovu mišljenju ukloniti nedostaci utvrđeni na nacionalnoj razini te objaviti planove o tome kako namjeravaju povećati upotrebu suradničkog pristupa u tom smislu. |
| --- | --- |

21.

Obveza 16.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale prikazati da su na nacionalnoj razini donijele primjerene odluke i poduzele primjerene korake kako bi se europski suradnički pristup za buduće projekte i dalje smatrao prioritetom za uklanjanje nedostataka u sposobnostima utvrđenih na nacionalnoj razini. Aktivnim korištenjem CODABA-om, kao i prilikama za suradnju utvrđenima tijekom CARD-a, posebno područjima s prednošću, moglo bi se olakšati ispunjavanje te obveze. Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti suradničke projekte i višenacionalne aktivnosti kojima će se prema njihovu mišljenju ukloniti nedostaci utvrđeni na nacionalnoj razini te objaviti planove o tome kako namjeravaju povećati upotrebu suradničkog pristupa u tom smislu.

| 22. | Obveza 17.: S obzirom na to da sve države članice sudionice doprinose jednom ili više projekata u okviru PESCO-a, trebalo bi u NPP-ovima pružiti informacije o njihovu ukupnom doprinosu u resursima i stručnosti tijekom vremena koji su dale projektima u okviru PESCO-a i načinu na koji ti projekti strateški utječu na obrambene sposobnosti Unije i država članica sudionica. To bi moglo odražavati i ulogu koju države članice sudionice namjeravaju preuzeti u razvoju sposobnosti u europskom kontekstu. |
| --- | --- |

22.

Obveza 17.: S obzirom na to da sve države članice sudionice doprinose jednom ili više projekata u okviru PESCO-a, trebalo bi u NPP-ovima pružiti informacije o njihovu ukupnom doprinosu u resursima i stručnosti tijekom vremena koji su dale projektima u okviru PESCO-a i načinu na koji ti projekti strateški utječu na obrambene sposobnosti Unije i država članica sudionica. To bi moglo odražavati i ulogu koju države članice sudionice namjeravaju preuzeti u razvoju sposobnosti u europskom kontekstu.

Obveze od 18. do 20.:

| 23. | Obveza 18.: Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi osigurati da se EDA kao europski forum za razvoj zajedničkih kapaciteta iskorištava na najbolji mogući način. U tu bi svrhu države članice sudionice u svojim NPP-ovima trebale navesti u kojim projektima sudjeluju te navesti povezana financijska sredstva koja usmjeravaju putem EDA-e, polazeći od iznosa za 2020., zadržavajući trogodišnje izglede kao minimalni standard za svako ažuriranje NPP-a i navodeći planirane aktivnosti za nadolazeće godine, uključujući područja sposobnosti i vrste aktivnosti planirane u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Države članice sudionice pozivaju se da u svojim NPP-ovima navedu kako i u kojim situacijama smatraju Zajedničku organizaciju za suradnju u području naoružanja (OCCAR) preferiranom organizacijom za upravljanje suradničkim programom te da pruže informacije o odlukama o odabiru druge organizacije za upravljanje višenacionalnim programom, ako je to relevantno, pri čemu su OCCAR razmotrile kao moguće rješenje. Time se ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13). |
| --- | --- |

23.

Obveza 18.: Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi osigurati da se EDA kao europski forum za razvoj zajedničkih kapaciteta iskorištava na najbolji mogući način. U tu bi svrhu države članice sudionice u svojim NPP-ovima trebale navesti u kojim projektima sudjeluju te navesti povezana financijska sredstva koja usmjeravaju putem EDA-e, polazeći od iznosa za 2020., zadržavajući trogodišnje izglede kao minimalni standard za svako ažuriranje NPP-a i navodeći planirane aktivnosti za nadolazeće godine, uključujući područja sposobnosti i vrste aktivnosti planirane u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Države članice sudionice pozivaju se da u svojim NPP-ovima navedu kako i u kojim situacijama smatraju Zajedničku organizaciju za suradnju u području naoružanja (OCCAR) preferiranom organizacijom za upravljanje suradničkim programom te da pruže informacije o odlukama o odabiru druge organizacije za upravljanje višenacionalnim programom, ako je to relevantno, pri čemu su OCCAR razmotrile kao moguće rješenje. Time se ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13).

| 24. | Obveza 19.: Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi pokazati da njihovi suradnički projekti u pogledu sposobnosti, uključujući projekte PESCO-a, doprinose poticanju konkurentnosti, učinkovitosti i inovativnosti obrambene industrije u cijeloj Uniji podupiranjem i omogućivanjem prekogranične suradnje, među ostalim za mala i srednja poduzeća, te jačanjem i poboljšavanjem sigurnosti opskrbe obrambenim proizvodima i tehnologijama. Države članice sudionice, u skladu s Izjavom članova i članica Europskog vijeća od 26. veljače 2021., težile bi i poticanju istraživanja, razvoju tehnologije i inovacija te smanjenju europske strateške ovisnosti u ključnim tehnologijama i lancima vrijednosti, ne dovodeći u pitanje nacionalne postupke donošenja odluka.






  (a) | U NPP-ovima trebalo bi pobliže navesti kako se odgovarajućom industrijskom politikom, ako postoji, daju smjernice za osmišljavanje suradničkih projekata razvoja kapaciteta kako bi se izbjegla nepotrebna preklapanja, uz navođenje ojačanih industrijskih područja te područja u kojima su preklapanja spriječena. |
| --- | --- | --- |

24.

Obveza 19.: Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi pokazati da njihovi suradnički projekti u pogledu sposobnosti, uključujući projekte PESCO-a, doprinose poticanju konkurentnosti, učinkovitosti i inovativnosti obrambene industrije u cijeloj Uniji podupiranjem i omogućivanjem prekogranične suradnje, među ostalim za mala i srednja poduzeća, te jačanjem i poboljšavanjem sigurnosti opskrbe obrambenim proizvodima i tehnologijama. Države članice sudionice, u skladu s Izjavom članova i članica Europskog vijeća od 26. veljače 2021., težile bi i poticanju istraživanja, razvoju tehnologije i inovacija te smanjenju europske strateške ovisnosti u ključnim tehnologijama i lancima vrijednosti, ne dovodeći u pitanje nacionalne postupke donošenja odluka.

(a)

U NPP-ovima trebalo bi pobliže navesti kako se odgovarajućom industrijskom politikom, ako postoji, daju smjernice za osmišljavanje suradničkih projekata razvoja kapaciteta kako bi se izbjegla nepotrebna preklapanja, uz navođenje ojačanih industrijskih područja te područja u kojima su preklapanja spriječena.

| (b) | Države članice sudionice izvješćivat će o svojim suradničkim programima koji se koriste sufinanciranjem Unije u okviru EDIDP-a i/ili Europskog razvojnog fonda u skladu s obvezama 3. i 8. |
| --- | --- |

(b)

Države članice sudionice izvješćivat će o svojim suradničkim programima koji se koriste sufinanciranjem Unije u okviru EDIDP-a i/ili Europskog razvojnog fonda u skladu s obvezama 3. i 8.

| 25. | Obveza 20.:






  (a) | Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi pokazati da od njihovih suradničkih programa korist imaju subjekti koji pružaju dodanu vrijednost na području Unije (npr. aspekti koji se odnose na ostvarene rezultate i prava intelektualnog vlasništva, tehnološka poboljšanja, te stvaranje tržišnih mogućnosti). U skladu s člankom 7. stavkom 5. Odluke (ZVSP) 2020/1639 u NPP-ovima bi, prema potrebi, trebalo naznačiti odgovarajuće subjekte koji imaju koristi od suradničkih programa i s njima povezani učinak na europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu. |
| --- | --- | --- |

25.

Obveza 20.:

(a)

Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi pokazati da od njihovih suradničkih programa korist imaju subjekti koji pružaju dodanu vrijednost na području Unije (npr. aspekti koji se odnose na ostvarene rezultate i prava intelektualnog vlasništva, tehnološka poboljšanja, te stvaranje tržišnih mogućnosti). U skladu s člankom 7. stavkom 5. Odluke (ZVSP) 2020/1639 u NPP-ovima bi, prema potrebi, trebalo naznačiti odgovarajuće subjekte koji imaju koristi od suradničkih programa i s njima povezani učinak na europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu.

| (b) | U skladu s Direktivom 2009/81/EZ države članice sudionice pokazat će da strategije nabave koje su provodile od 2021. do 2025. imaju pozitivan učinak na europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu . To bi se moglo naznačiti navođenjem apsolutnog obujma ulaganja u obranu i relativnog udjela dodijeljenog rješenjima koja su razvijena i proizvedena unutar Unije. Konkretno bi u NPP-ovima trebalo pružiti informacije o područjima kapaciteta i tehnologije, kako je dogovoreno u okviru CDP-a, te strategiji nabave u odnosu na projekte povezane s kapacitetima koji imaju industrijsku dimenziju. |
| --- | --- |

(b)

U skladu s Direktivom 2009/81/EZ države članice sudionice pokazat će da strategije nabave koje su provodile od 2021. do 2025. imaju pozitivan učinak na europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu . To bi se moglo naznačiti navođenjem apsolutnog obujma ulaganja u obranu i relativnog udjela dodijeljenog rješenjima koja su razvijena i proizvedena unutar Unije. Konkretno bi u NPP-ovima trebalo pružiti informacije o područjima kapaciteta i tehnologije, kako je dogovoreno u okviru CDP-a, te strategiji nabave u odnosu na projekte povezane s kapacitetima koji imaju industrijsku dimenziju.

III.   Daljnji koraci

| 26. | Nakon donošenja ove Preporuke države članice sudionice preispitat će i u skladu s time ažurirati svoje NPP-ove te ih priopćiti tajništvu PESCO-a do 10. ožujka 2022., i nakon toga tako postupati svake godine do tog datuma, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/2315, s obzirom na postupak procjene utvrđen u članku 6. stavku 3. te odluke. Svake druge godine NPP-ove bi trebalo popratiti političkom izjavom na visokoj razini u kojoj bi države članice sudionice mogle navesti glavna postignuća i posebne nacionalne prioritete te podijeliti svoje iskustvo u vezi s planiranjem i doprinosima ispunjavanju svih snažnijih obveza. Politički zamah trebalo bi nastaviti održavati redovitim političkim raspravama na visokoj razini između država članica sudionica i Visokog predstavnika. |
| --- | --- |

26.

Nakon donošenja ove Preporuke države članice sudionice preispitat će i u skladu s time ažurirati svoje NPP-ove te ih priopćiti tajništvu PESCO-a do 10. ožujka 2022., i nakon toga tako postupati svake godine do tog datuma, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/2315, s obzirom na postupak procjene utvrđen u članku 6. stavku 3. te odluke. Svake druge godine NPP-ove bi trebalo popratiti političkom izjavom na visokoj razini u kojoj bi države članice sudionice mogle navesti glavna postignuća i posebne nacionalne prioritete te podijeliti svoje iskustvo u vezi s planiranjem i doprinosima ispunjavanju svih snažnijih obveza. Politički zamah trebalo bi nastaviti održavati redovitim političkim raspravama na visokoj razini između država članica sudionica i Visokog predstavnika.

| 27. | Imajući na umu obavijest o PESCO-u, kojom se ujedno podsjeća na poseban karakter sigurnosne i obrambene politike određenih država članica, i uzimajući u obzir ishod Strateškog kompasa, države članice sudionice u kontekstu postupka strateškog preispitivanja koji treba provesti najkasnije do kraja 2025. ocijenit će ispunjavanje svih obveza u okviru PESCO-a te raspraviti i odlučiti o ovim obvezama, s ciljem započinjanja nove etape prema europskoj integraciji u području sigurnosti i obrane. U skladu s ishodom postupka strateškog preispitivanja Vijeće bi početkom 2026. trebalo donijeti treći skup preciznijih ciljeva, prema potrebi ažuriranih i unaprijeđenih, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. točku (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315. |
| --- | --- |

27.

Imajući na umu obavijest o PESCO-u, kojom se ujedno podsjeća na poseban karakter sigurnosne i obrambene politike određenih država članica, i uzimajući u obzir ishod Strateškog kompasa, države članice sudionice u kontekstu postupka strateškog preispitivanja koji treba provesti najkasnije do kraja 2025. ocijenit će ispunjavanje svih obveza u okviru PESCO-a te raspraviti i odlučiti o ovim obvezama, s ciljem započinjanja nove etape prema europskoj integraciji u području sigurnosti i obrane. U skladu s ishodom postupka strateškog preispitivanja Vijeće bi početkom 2026. trebalo donijeti treći skup preciznijih ciljeva, prema potrebi ažuriranih i unaprijeđenih, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. točku (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315.

| 28. | Visoki predstavnik trebao bi ovu Preporuku uzeti u obzir u godišnjem izvješću o PESCO-u od 2022. nadalje, kojim će se poduprijeti procjena ispunjavanja snažnijih obveza od strane svake države članice sudionice. |
| --- | --- |

28.

Visoki predstavnik trebao bi ovu Preporuku uzeti u obzir u godišnjem izvješću o PESCO-u od 2022. nadalje, kojim će se poduprijeti procjena ispunjavanja snažnijih obveza od strane svake države članice sudionice.

| 29. | Preporuka od 15. listopada 2018. stavlja se izvan snage. |
| --- | --- |

29.

Preporuka od 15. listopada 2018. stavlja se izvan snage.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

1

(2)  SL C 374, 16.10.2018., str. 1.

2

(3)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1639 od 5. studenoga 2020. o utvrđivanju općih uvjeta pod kojima bi treće države mogle iznimno biti pozvane na sudjelovanje u pojedinačnim projektima u okviru PESCO-a (SL L 371, 6.11.2020., str. 3.).

3

(4)  Konkretno, Prilog I. - Načela PESCO-a

4

(5)  Kako je navedeno u Zaključcima Vijeća o sigurnosti i obrani od 17. lipnja 2020., „oslanjajući se na analizu prijetnji i drugih mogućih tematskih doprinosa, u okviru Strateškog kompasa definirat će se političke smjernice i specifični ciljevi”.

5

(6)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).

6

(7)  U skladu s popisom definicija podataka o obrani Europske obrambene agencije (EDA) (EDA201807105).

7

(8)  U skladu s trenutačnim relevantnim smjernicama NATO-a za rashode za obranu, 2 % BDP-a primjenjuje se samo na one države članice sudionice koje su ujedno i članice NATO-a i to ne predstavlja dogovoreni cilj PESCO-a.

8

(9)  U studenome 2007. Upravni odbor EDA-e na ministarskoj je razini odobrio četiri zajednička referentna mjerila za ulaganja: iznos od 20 % ukupnih troškova za obranu za nabavu opreme (uključujući istraživanja i razvoj / istraživanja i tehnologiju), iznos od 35 % ukupnih troškova za opremu za nabavu opreme u okviru europske suradnje, iznos od 2 % ukupnih troškova za obranu za istraživanja i tehnologiju u području obrane, iznos od 20 % ukupnih troškova za istraživanja i tehnologiju u području obrane za istraživanja i tehnologiju u području obrane u okviru europske suradnje.

9

(10)  Posebno Prilog I. - Načela PESCO-a.

10

(11)  Svrha postupka glavnog cilja (HLGP), a posebno kataloga snaga, stjecanje je potpunog uvida u potencijalno dostupne snage za misije i operacije ZSOP-a i s njima povezane sposobnosti, bez dovođenja u pitanje procesâ okupljanja snaga koji služe misijama i operacijama ZSOP-a odnosno bez povezanosti s njima.

11

(12)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2015/528 (SL L 102, 24.3.2021., str. 14.).

12

(13)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

13

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 464/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 464/10

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 16. studenoga 2021.

o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO)

(2021/C 464/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,

uzimajući u obzir Protokol br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Člankom 4. stavkom 2. točkom (d) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće donosi odluke i preporuke o procjeni doprinosa država članica sudionica u ispunjavanju dogovorenih obveza u skladu s mehanizmom opisanim u članku 6. te odluke. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 4. stavkom 2. točkom (d) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće donosi odluke i preporuke o procjeni doprinosa država članica sudionica u ispunjavanju dogovorenih obveza u skladu s mehanizmom opisanim u članku 6. te odluke.

| (2) | Člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće, na temelju godišnjeg izvješća Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (Visoki predstavnik) o PESCO-u jednom godišnje preispituje ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze iz članka 3. te odluke. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće, na temelju godišnjeg izvješća Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (Visoki predstavnik) o PESCO-u jednom godišnje preispituje ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze iz članka 3. te odluke.

| (3) | Dodatkom 1. Prilogu Zaključcima Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020. predviđeno je da Visoki predstavnik svake godine do srpnja predstavlja godišnje izvješće o provedbi PESCO-a kako bi Vijeće do studenoga te godine donijelo preporuku o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru PESCO-a. Točkom 16. Preporuke Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a (2) predviđeno je da bi Vojni odbor Europske unije Političkom i sigurnosnom odboru trebao pružati vojne savjete i preporuke kako bi mu omogućio da pripremi preispitivanje Vijeća o tome ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze. |
| --- | --- |

(3)

Dodatkom 1. Prilogu Zaključcima Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020. predviđeno je da Visoki predstavnik svake godine do srpnja predstavlja godišnje izvješće o provedbi PESCO-a kako bi Vijeće do studenoga te godine donijelo preporuku o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru PESCO-a. Točkom 16. Preporuke Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a (2) predviđeno je da bi Vojni odbor Europske unije Političkom i sigurnosnom odboru trebao pružati vojne savjete i preporuke kako bi mu omogućio da pripremi preispitivanje Vijeća o tome ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze.

| (4) | Točkom 26. Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva (3) predviđeno je da bi Visoki predstavnik trebao uzeti u obzir tu preporuku u godišnjem izvješću o PESCO-u, kojim će se poduprijeti procjena toga ispunjava li svaka država članica sudionica snažnije obveze. |
| --- | --- |

(4)

Točkom 26. Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva (3) predviđeno je da bi Visoki predstavnik trebao uzeti u obzir tu preporuku u godišnjem izvješću o PESCO-u, kojim će se poduprijeti procjena toga ispunjava li svaka država članica sudionica snažnije obveze.

| (5) | Visoki predstavnik 7. srpnja 2021. dostavio je Vijeću svoje godišnje izvješće o stanju provedbe PESCO-a („godišnje izvješće”), među ostalim o ispunjavanju obveza svake države članice sudionice u skladu s njezinim ažuriranim i preispitanim nacionalnim provedbenim planom. |
| --- | --- |

(5)

Visoki predstavnik 7. srpnja 2021. dostavio je Vijeću svoje godišnje izvješće o stanju provedbe PESCO-a („godišnje izvješće”), među ostalim o ispunjavanju obveza svake države članice sudionice u skladu s njezinim ažuriranim i preispitanim nacionalnim provedbenim planom.

| (6) | Stoga bi Vijeće na temelju toga trebalo donijeti preporuku o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru PESCO-a, |
| --- | --- |

(6)

Stoga bi Vijeće na temelju toga trebalo donijeti preporuku o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru PESCO-a,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

I.   Cilj i područje primjene

| 1. | Cilj je ove Preporuke procijeniti doprinose država članica sudionica u ispunjavanju snažnijih obveza preuzetih u okviru PESCO-a, na temelju godišnjeg izvješća i u skladu s nacionalnim provedbenim planovima koje su 2021. predstavile države članice sudionice. |
| --- | --- |

1.

Cilj je ove Preporuke procijeniti doprinose država članica sudionica u ispunjavanju snažnijih obveza preuzetih u okviru PESCO-a, na temelju godišnjeg izvješća i u skladu s nacionalnim provedbenim planovima koje su 2021. predstavile države članice sudionice.

II.   Rezultati i procjena

| 2. | Godišnje izvješće pruža čvrst temelj za procjenu stanja provedbe PESCO-a, među ostalim za procjenu toga ispunjava li svaka država članica sudionica svoje obveze u skladu sa svojim nacionalnim provedbenim planom. |
| --- | --- |

2.

Godišnje izvješće pruža čvrst temelj za procjenu stanja provedbe PESCO-a, među ostalim za procjenu toga ispunjava li svaka država članica sudionica svoje obveze u skladu sa svojim nacionalnim provedbenim planom.

| 3. | Pružanjem odgovora na aktualne i buduće potrebe Europe u području sigurnosti i obrane, posebno svojim aktualnim i budućim naporima u ispunjavanju svojih snažnijih obveza, države članice sudionice doprinose povećanju kapaciteta Unije da djeluje kao pružatelj sigurnosti i njezine strateške autonomije te jačaju njezinu sposobnost za suradnju s partnerima i zaštitu svojih građana. |
| --- | --- |

3.

Pružanjem odgovora na aktualne i buduće potrebe Europe u području sigurnosti i obrane, posebno svojim aktualnim i budućim naporima u ispunjavanju svojih snažnijih obveza, države članice sudionice doprinose povećanju kapaciteta Unije da djeluje kao pružatelj sigurnosti i njezine strateške autonomije te jačaju njezinu sposobnost za suradnju s partnerima i zaštitu svojih građana.

| 4. | Uvažavajući potrebu za time da države članice sudionice znatno poboljšaju ispunjavanje svih snažnijih obveza do 2025., Vijeće nadalje ističe sljedeće:






  (a) | države članice sudionice nastavile su povećavati rashode za obranu tijekom prve početne faze PESCO-a (2018. – 2020.) i navele da planiraju daljnja povećanja za razdoblje 2021. – 2025. unatoč gospodarskom padu koji je posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19. S ciljem jačanja sposobnosti država članica sudionica, a time i povećanja sposobnosti Unije za djelovanje, taj bi pozitivan trend trebalo zadržati i u budućnosti, među ostalim izdvajanjem sredstava za suradničke projekte u području razvoja obrambene sposobnosti, uz poseban napor potreban u području istraživanja i tehnologije, kako bi se ostvarili ciljevi postavljeni za drugu početnu fazu PESCO-a i povećala opća koherentnost europskog područja sposobnosti; |
| --- | --- | --- |

4.

Uvažavajući potrebu za time da države članice sudionice znatno poboljšaju ispunjavanje svih snažnijih obveza do 2025., Vijeće nadalje ističe sljedeće:

(a)

države članice sudionice nastavile su povećavati rashode za obranu tijekom prve početne faze PESCO-a (2018. – 2020.) i navele da planiraju daljnja povećanja za razdoblje 2021. – 2025. unatoč gospodarskom padu koji je posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19. S ciljem jačanja sposobnosti država članica sudionica, a time i povećanja sposobnosti Unije za djelovanje, taj bi pozitivan trend trebalo zadržati i u budućnosti, među ostalim izdvajanjem sredstava za suradničke projekte u području razvoja obrambene sposobnosti, uz poseban napor potreban u području istraživanja i tehnologije, kako bi se ostvarili ciljevi postavljeni za drugu početnu fazu PESCO-a i povećala opća koherentnost europskog područja sposobnosti;

| (b) | države članice sudionice ostvarile su skroman napredak u upotrebi alata i postupaka za planiranje i razvoj sposobnosti Unije u nacionalnom okruženju te ih se potiče da ulože veće napore u sustavniju i aktivniju upotrebu tih alata i postupaka kako bi se zajednički uklonili nedostaci u pogledu sposobnosti. U tom će smislu potpuna provedba dogovorenih preporuka koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD) iz 2020. o potrošnji za obranu, planiranju obrane i suradnji u području obrane biti ključna za zajedničku pripremu novih razdoblja planiranja nakon sredine 2020-ih s obzirom na povećanu suradnju u razvoju sposobnosti; |
| --- | --- |

(b)

države članice sudionice ostvarile su skroman napredak u upotrebi alata i postupaka za planiranje i razvoj sposobnosti Unije u nacionalnom okruženju te ih se potiče da ulože veće napore u sustavniju i aktivniju upotrebu tih alata i postupaka kako bi se zajednički uklonili nedostaci u pogledu sposobnosti. U tom će smislu potpuna provedba dogovorenih preporuka koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD) iz 2020. o potrošnji za obranu, planiranju obrane i suradnji u području obrane biti ključna za zajedničku pripremu novih razdoblja planiranja nakon sredine 2020-ih s obzirom na povećanu suradnju u razvoju sposobnosti;

| (c) | države članice sudionice trebale bi nastaviti ulagati napore u razvoj kompaktne sveobuhvatne oružane sile Unije do 2025., u skladu s obavijesti o PESCO-u, kojom se doprinosi ostvarenju razine ambicije Unije; |
| --- | --- |

(c)

države članice sudionice trebale bi nastaviti ulagati napore u razvoj kompaktne sveobuhvatne oružane sile Unije do 2025., u skladu s obavijesti o PESCO-u, kojom se doprinosi ostvarenju razine ambicije Unije;

| (d) | države članice sudionice trebale bi znatno pojačati napore usmjerene na ispunjavanje operativnih obveza, a posebno obveze br. 12, koja se ona smatra ključnom za poboljšanje relevantnosti i učinka vanjskog djelovanja Unije, posebno u pogledu njegove operativne dimenzije. Ispunjavanjem obveze br. 12 jača se sposobnost Unije da djeluje kao pružatelj sigurnosti, s partnerima kad god je to moguće i samostalno kada je to nužno. Veliki nedostaci, koji se odražavaju u ciljevima u pogledu sposobnosti sa snažnim učinkom, i dalje utječu na dostupnost, mogućnost raspoređivanja i interoperabilnost snaga država članica sudionica koje su potrebne za provedbu razine ambicije Unije. Nadalje, države članice sudionice imaju prostora za povećanje doprinosa, ne samo aktualnim misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) već i rasporedu borbenih skupina EU-a i bazama podataka za brzi odgovor. U tom bi kontekstu, u skladu s Preporukom Vijeća od 15 studenoga 2021. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva i stavljanju izvan snage Preporuke od 15. listopada 2018. (4), države članice sudionice trebale dodatno raspraviti i definirati pokazatelje napretka kako bi se osigurao pravedan udio u odgovarajućem okupljanju snaga za misije i operacije ZSOP-a, u okviru sredstava i sposobnosti država članica sudionica, te kako bi se među njima povećala transparentnost. U skladu s načelom jedinstva snaga (5) doprinosi država članica sudionica katalogu snaga trebali bi biti usklađeni s uputama u pogledu postupka glavnog cilja i uključivati sva sredstva koja se mogu rasporediti (uključujući stožere i sposobnosti koje se mogu iskoristiti za potporu misijama i operacijama); |
| --- | --- |

(d)

države članice sudionice trebale bi znatno pojačati napore usmjerene na ispunjavanje operativnih obveza, a posebno obveze br. 12, koja se ona smatra ključnom za poboljšanje relevantnosti i učinka vanjskog djelovanja Unije, posebno u pogledu njegove operativne dimenzije. Ispunjavanjem obveze br. 12 jača se sposobnost Unije da djeluje kao pružatelj sigurnosti, s partnerima kad god je to moguće i samostalno kada je to nužno. Veliki nedostaci, koji se odražavaju u ciljevima u pogledu sposobnosti sa snažnim učinkom, i dalje utječu na dostupnost, mogućnost raspoređivanja i interoperabilnost snaga država članica sudionica koje su potrebne za provedbu razine ambicije Unije. Nadalje, države članice sudionice imaju prostora za povećanje doprinosa, ne samo aktualnim misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) već i rasporedu borbenih skupina EU-a i bazama podataka za brzi odgovor. U tom bi kontekstu, u skladu s Preporukom Vijeća od 15 studenoga 2021. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva i stavljanju izvan snage Preporuke od 15. listopada 2018. (4), države članice sudionice trebale dodatno raspraviti i definirati pokazatelje napretka kako bi se osigurao pravedan udio u odgovarajućem okupljanju snaga za misije i operacije ZSOP-a, u okviru sredstava i sposobnosti država članica sudionica, te kako bi se među njima povećala transparentnost. U skladu s načelom jedinstva snaga (5) doprinosi država članica sudionica katalogu snaga trebali bi biti usklađeni s uputama u pogledu postupka glavnog cilja i uključivati sva sredstva koja se mogu rasporediti (uključujući stožere i sposobnosti koje se mogu iskoristiti za potporu misijama i operacijama);

| (e) | države članice sudionice pokazale su napredak u ispunjavanju svoje obveze da pomažu u prevladavanju nedostataka u sposobnostima utvrđenih u okviru plana za razvoj sposobnosti (CDP) i CARD-a, uključujući procjenu provedbe ciljeva u pogledu sposobnosti sa snažnim učinkom, ali većina država članica sudionica i dalje ne navodi smatra li prioritetnom i na koji način upotrebu europskog suradničkog pristupa za uklanjanje nedostataka u nacionalnim sposobnostima. Isto tako, među državama članicama sudionicama još uvijek ne postoji zajedničko razumijevanje o učinku projekata u području sposobnosti na povećanje strateške autonomije Europe i jačanje europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB). Napori uloženi u provedbu preporuka CARD-a iz 2020. i nastavak rada na utvrđenim prilikama za suradnju, posebno u pogledu razvoja planova provedbe za predloženih šest glavnih područja, trebali bi doprinijeti poboljšanju tog razumijevanja, Vijeće je podsjetilo da se u slučaju preklapanja zahtjevâ koherentnost rezultata između CDP-a i CARD-a, s jedne strane, te odgovarajućih procesa NATO-a kao što je postupak obrambenog planiranja NATO-a, s druge strane, osiguravala i da će se nastaviti osiguravati, uvažavajući pritom različitu prirodu tih dviju organizacija i njihovih odgovornosti i članstava; |
| --- | --- |

(e)

države članice sudionice pokazale su napredak u ispunjavanju svoje obveze da pomažu u prevladavanju nedostataka u sposobnostima utvrđenih u okviru plana za razvoj sposobnosti (CDP) i CARD-a, uključujući procjenu provedbe ciljeva u pogledu sposobnosti sa snažnim učinkom, ali većina država članica sudionica i dalje ne navodi smatra li prioritetnom i na koji način upotrebu europskog suradničkog pristupa za uklanjanje nedostataka u nacionalnim sposobnostima. Isto tako, među državama članicama sudionicama još uvijek ne postoji zajedničko razumijevanje o učinku projekata u području sposobnosti na povećanje strateške autonomije Europe i jačanje europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB). Napori uloženi u provedbu preporuka CARD-a iz 2020. i nastavak rada na utvrđenim prilikama za suradnju, posebno u pogledu razvoja planova provedbe za predloženih šest glavnih područja, trebali bi doprinijeti poboljšanju tog razumijevanja, Vijeće je podsjetilo da se u slučaju preklapanja zahtjevâ koherentnost rezultata između CDP-a i CARD-a, s jedne strane, te odgovarajućih procesa NATO-a kao što je postupak obrambenog planiranja NATO-a, s druge strane, osiguravala i da će se nastaviti osiguravati, uvažavajući pritom različitu prirodu tih dviju organizacija i njihovih odgovornosti i članstava;

| (f) | države članice sudionice još trebaju dodatno poboljšati pružanje informacija o snažnijim obvezama i relevantnim preciznijim ciljevima u vezi sa svojim industrijskim politikama i strategijama javne nabave. Trebale bi pojačati napore usmjerene na nadilaženje trenutačne razine ispunjavanja obveza tako da podnesu planove u kojima je jasno naznačeno da njihovi projekti koji proizlaze iz njihovih industrijskih politika i strategija nabave doprinose stvaranju konkurentnije europske obrambene industrije i imaju pozitivan učinak na EDTIB, među ostalim promicanjem prekograničnog sudjelovanja malih i srednjih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u cijeloj Uniji. |
| --- | --- |

(f)

države članice sudionice još trebaju dodatno poboljšati pružanje informacija o snažnijim obvezama i relevantnim preciznijim ciljevima u vezi sa svojim industrijskim politikama i strategijama javne nabave. Trebale bi pojačati napore usmjerene na nadilaženje trenutačne razine ispunjavanja obveza tako da podnesu planove u kojima je jasno naznačeno da njihovi projekti koji proizlaze iz njihovih industrijskih politika i strategija nabave doprinose stvaranju konkurentnije europske obrambene industrije i imaju pozitivan učinak na EDTIB, među ostalim promicanjem prekograničnog sudjelovanja malih i srednjih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u cijeloj Uniji.

| 5. | Kad je riječ o pojedinačnim nacionalnim provedbenim planovima, svaka država članica sudionica potiče se da pri daljnjoj provedbi PESCO-a uzme u obzir rezultate i preporuke iznesene u godišnjem izvješću te da u skladu s tim preispita svoj doprinos ispunjavanju snažnijih obveza tijekom druge početne faze PESCO-a. |
| --- | --- |

5.

Kad je riječ o pojedinačnim nacionalnim provedbenim planovima, svaka država članica sudionica potiče se da pri daljnjoj provedbi PESCO-a uzme u obzir rezultate i preporuke iznesene u godišnjem izvješću te da u skladu s tim preispita svoj doprinos ispunjavanju snažnijih obveza tijekom druge početne faze PESCO-a.

III.   Nacionalni provedbeni planovi

| 6. | Države članice sudionice općenito su poboljšale kvalitetu informacija pruženih u svojim godišnjim ažuriranim nacionalnim provedbenim planovima od kraja 2020. Unatoč tom pozitivnom trendu, preporučuje se da države članice sudionice za sva područja obveza pruže utemeljenije podatke i smislene izjave, s posebnim naglaskom na izradi namjenskih planova usmjerenih na budućnost o tome na koji način namjeravaju doprinositi ispunjavanju snažnijih obveza i preciznijih ciljeva, među ostalim iskorištavanjem rezultata i preporuka CARD-a iz 2020. Ta perspektiva usmjerena na budućnost omogućit će državama članicama sudionicama da bolje koordiniraju svoje napore i traže prilike za suradnju. |
| --- | --- |

6.

Države članice sudionice općenito su poboljšale kvalitetu informacija pruženih u svojim godišnjim ažuriranim nacionalnim provedbenim planovima od kraja 2020. Unatoč tom pozitivnom trendu, preporučuje se da države članice sudionice za sva područja obveza pruže utemeljenije podatke i smislene izjave, s posebnim naglaskom na izradi namjenskih planova usmjerenih na budućnost o tome na koji način namjeravaju doprinositi ispunjavanju snažnijih obveza i preciznijih ciljeva, među ostalim iskorištavanjem rezultata i preporuka CARD-a iz 2020. Ta perspektiva usmjerena na budućnost omogućit će državama članicama sudionicama da bolje koordiniraju svoje napore i traže prilike za suradnju.

| 7. | Države članice sudionice potiču se i da nastave surađivati s tajništvom PESCO-a u bilateralnim dijalozima s ciljem postizanja, održavanja ili čak daljnjeg poboljšanja pozitivnog trenda u ispunjavanju snažnijih obveza. Tajništvo PESCO-a izradit će revidirani popratni informativni dokument o nacionalnim provedbenim planovima na temelju predstojećeg novog skupa preciznijih ciljeva za drugu početnu fazu PESCO-a, koji bi mogao uključivati vremenski okvir u kojem države članice sudionice trebaju postići dogovorena mjerila. |
| --- | --- |

7.

Države članice sudionice potiču se i da nastave surađivati s tajništvom PESCO-a u bilateralnim dijalozima s ciljem postizanja, održavanja ili čak daljnjeg poboljšanja pozitivnog trenda u ispunjavanju snažnijih obveza. Tajništvo PESCO-a izradit će revidirani popratni informativni dokument o nacionalnim provedbenim planovima na temelju predstojećeg novog skupa preciznijih ciljeva za drugu početnu fazu PESCO-a, koji bi mogao uključivati vremenski okvir u kojem države članice sudionice trebaju postići dogovorena mjerila.

| 8. | Države članice sudionice potiču se da se za podnošenje svojih nacionalnih provedbenih planova koriste digitalnom platformom koju je Europska obrambena agencija (EDA) razvila za PESCO, čime će im se omogućiti upotreba podataka koje su već dostavile, primjerice u kontekstu PESCO-a, CARD-a i drugih relevantnih obrambenih inicijativa Unije, te će se stoga olakšati administrativno opterećenje za države članice sudionice. |
| --- | --- |

8.

Države članice sudionice potiču se da se za podnošenje svojih nacionalnih provedbenih planova koriste digitalnom platformom koju je Europska obrambena agencija (EDA) razvila za PESCO, čime će im se omogućiti upotreba podataka koje su već dostavile, primjerice u kontekstu PESCO-a, CARD-a i drugih relevantnih obrambenih inicijativa Unije, te će se stoga olakšati administrativno opterećenje za države članice sudionice.

| 9. | Države članice sudionice potiču se na nadilaženje trenutačne razine ispunjavanja obveza povezanih s industrijskom dimenzijom obrambenog sektora tako da podnesu planove u kojima je jasno naznačeno da njihovi projekti koji proizlaze iz njihovih industrijskih politika i strategija nabave doprinose stvaranju konkurentnije europske obrambene industrije i imaju pozitivan učinak na EDTIB. |
| --- | --- |

9.

Države članice sudionice potiču se na nadilaženje trenutačne razine ispunjavanja obveza povezanih s industrijskom dimenzijom obrambenog sektora tako da podnesu planove u kojima je jasno naznačeno da njihovi projekti koji proizlaze iz njihovih industrijskih politika i strategija nabave doprinose stvaranju konkurentnije europske obrambene industrije i imaju pozitivan učinak na EDTIB.

| 10. | Države članice sudionice snažno se potiču da u okviru svojih sredstava i sposobnosti povećaju doprinose operativnim aspektima PESCO-a ako su utvrđeni nedostaci, s posebnim naglaskom na dostupnosti snaga koje je moguće strateški rasporediti za ostvarenje razine ambicije Unije, izjavama o zahtjevima misija i operacija ZSOP-a, bazama podataka za brzi odgovor i rasporedu borbenih skupina EU-a. |
| --- | --- |

10.

Države članice sudionice snažno se potiču da u okviru svojih sredstava i sposobnosti povećaju doprinose operativnim aspektima PESCO-a ako su utvrđeni nedostaci, s posebnim naglaskom na dostupnosti snaga koje je moguće strateški rasporediti za ostvarenje razine ambicije Unije, izjavama o zahtjevima misija i operacija ZSOP-a, bazama podataka za brzi odgovor i rasporedu borbenih skupina EU-a.

| 11. | S obzirom na to da je za uspješno ispunjavanje snažnijih obveza u okviru PESCO-a potreban zajednički i pojedinačni napor svih država članica sudionica te kako bi se osigurao potreban politički zamah, države članice sudionice trebale bi 2022., kao i svake druge godine nakon toga, svojim nacionalnim provedbenim planovima priložiti političku izjavu na visokoj razini u kojoj se iznose glavna postignuća i navode posebni nacionalni prioriteti (osobito potpora provedbi prioriteta EU-a za razvoj sposobnosti te rezultata i preporuka CARD-a) i doprinosi ispunjenju snažnijih obveza. |
| --- | --- |

11.

S obzirom na to da je za uspješno ispunjavanje snažnijih obveza u okviru PESCO-a potreban zajednički i pojedinačni napor svih država članica sudionica te kako bi se osigurao potreban politički zamah, države članice sudionice trebale bi 2022., kao i svake druge godine nakon toga, svojim nacionalnim provedbenim planovima priložiti političku izjavu na visokoj razini u kojoj se iznose glavna postignuća i navode posebni nacionalni prioriteti (osobito potpora provedbi prioriteta EU-a za razvoj sposobnosti te rezultata i preporuka CARD-a) i doprinosi ispunjenju snažnijih obveza.

IV.   Projekti u okviru PESCO-a

| 12. | Ispunjavanju 20 snažnijih obveza doprinosi 46 projekata u okviru PESCO-a. Od tih projekata njih 32 može se povezati s prilikama za suradnju, uključujući glavna područja, koje su utvrđene u okviru CARD-a. Osim toga, njih 24 izravno se odnose na ciljeve u pogledu sposobnosti sa snažnim učinkom kojima se ublažavaju ključni nedostaci misija i operacija ZSOP-a, dok je njih 18 neizravno povezano s njima. |
| --- | --- |

12.

Ispunjavanju 20 snažnijih obveza doprinosi 46 projekata u okviru PESCO-a. Od tih projekata njih 32 može se povezati s prilikama za suradnju, uključujući glavna područja, koje su utvrđene u okviru CARD-a. Osim toga, njih 24 izravno se odnose na ciljeve u pogledu sposobnosti sa snažnim učinkom kojima se ublažavaju ključni nedostaci misija i operacija ZSOP-a, dok je njih 18 neizravno povezano s njima.

| 13. | Iako se očekuje da će do kraja 2025. znatan broj projekata u okviru PESCO-a ostvariti konkretne rezultate, u skladu sa Zaključcima Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020., u izvješću Vijeću o napretku projekata u okviru PESCO-a od 2. lipnja 2021. upućeno je na to da bi se do tada neki od njih mogli suočiti s određenim poteškoćama u postizanju očekivanih ishoda. Vidljivost i vjerodostojnost PESCO-a odredit će se uspješnom provedbom svih aktualnih projekata u okviru PESCO-a i pravodobnim postizanjem konkretnih rezultata i potrebnih sposobnosti. |
| --- | --- |

13.

Iako se očekuje da će do kraja 2025. znatan broj projekata u okviru PESCO-a ostvariti konkretne rezultate, u skladu sa Zaključcima Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020., u izvješću Vijeću o napretku projekata u okviru PESCO-a od 2. lipnja 2021. upućeno je na to da bi se do tada neki od njih mogli suočiti s određenim poteškoćama u postizanju očekivanih ishoda. Vidljivost i vjerodostojnost PESCO-a odredit će se uspješnom provedbom svih aktualnih projekata u okviru PESCO-a i pravodobnim postizanjem konkretnih rezultata i potrebnih sposobnosti.

| 14. | Vijeće stoga ističe da bi države članice sudionice trebale uložiti napore s ciljem ostvarivanja konkretnih rezultata kako je planirano, posebno za one projekte iz prvog i drugog vala koji su još uvijek u konceptualnoj fazi i one koji se suočavaju sa znatnim ograničenjima povezanima s daljnjom doradom njihovih ciljeva, opsega i rezultata. To ukazuje na to da je potrebno pomno ispitati način na koji bi se ti projekti trebali dalje provoditi ili razmotriti bi li neke od njih trebalo grupirati ili spojiti kako bi se povećao njihov učinak i učinkovitost, uštedjeli resursi, povećala sinergija i spriječilo nepotrebno udvostručavanje. Ako članovi projekta utvrde da projekti ne mogu pružiti očekivane ishode, te bi projekte trebalo obnoviti ili zatvoriti kako bi se osigurala relevantnost, učinkovitost i vjerodostojnost svih projekata u okviru PESCO-a. |
| --- | --- |

14.

Vijeće stoga ističe da bi države članice sudionice trebale uložiti napore s ciljem ostvarivanja konkretnih rezultata kako je planirano, posebno za one projekte iz prvog i drugog vala koji su još uvijek u konceptualnoj fazi i one koji se suočavaju sa znatnim ograničenjima povezanima s daljnjom doradom njihovih ciljeva, opsega i rezultata. To ukazuje na to da je potrebno pomno ispitati način na koji bi se ti projekti trebali dalje provoditi ili razmotriti bi li neke od njih trebalo grupirati ili spojiti kako bi se povećao njihov učinak i učinkovitost, uštedjeli resursi, povećala sinergija i spriječilo nepotrebno udvostručavanje. Ako članovi projekta utvrde da projekti ne mogu pružiti očekivane ishode, te bi projekte trebalo obnoviti ili zatvoriti kako bi se osigurala relevantnost, učinkovitost i vjerodostojnost svih projekata u okviru PESCO-a.

| 15. | Vijeće preporučuje da koordinatori projekta češće izvješćuju tajništvo PESCO-a i druge države članice sudionice o trenutačnom stanju njihovih projekata u okviru PESCO-a kako bi se povećala transparentnost i sposobnost tajništva PESCO-a da preuzme snažniju ulogu u savjetovanju država članica sudionica. U tom bi kontekstu trebalo dodatno povećati resurse tajništva PESCO-a. |
| --- | --- |

15.

Vijeće preporučuje da koordinatori projekta češće izvješćuju tajništvo PESCO-a i druge države članice sudionice o trenutačnom stanju njihovih projekata u okviru PESCO-a kako bi se povećala transparentnost i sposobnost tajništva PESCO-a da preuzme snažniju ulogu u savjetovanju država članica sudionica. U tom bi kontekstu trebalo dodatno povećati resurse tajništva PESCO-a.

| 16. | Vijeće poziva države članice sudionice da kao prioritetno pitanje razmotre europski suradnički pristup kako bi se uklonili nedostaci u sposobnostima i na najbolji način iskoristila EDA kao europski forum za zajednički razvoj sposobnosti u skladu s dogovorenom obvezom u okviru PESCO-a, uključujući pomoć EDA-e u razradi prijedlogâ projekata u okviru PESCO-a i moguću potporu provedbi projekata u okviru PESCO-a. |
| --- | --- |

16.

Vijeće poziva države članice sudionice da kao prioritetno pitanje razmotre europski suradnički pristup kako bi se uklonili nedostaci u sposobnostima i na najbolji način iskoristila EDA kao europski forum za zajednički razvoj sposobnosti u skladu s dogovorenom obvezom u okviru PESCO-a, uključujući pomoć EDA-e u razradi prijedlogâ projekata u okviru PESCO-a i moguću potporu provedbi projekata u okviru PESCO-a.

| 17. | Države članice sudionice mogle bi pozvati tajništvo PESCO-a da predloži ideje za potencijalne nove projekte u okviru PESCO-a koje one dosad nisu razmotrile u okviru PESCO-a, uzimajući u obzir rezultate i preporuke CARD-a te prioritete EU-a za razvoj sposobnosti koji proizlaze iz CDP-a, uključujući ciljeve u pogledu sposobnosti sa snažnim učinkom. |
| --- | --- |

17.

Države članice sudionice mogle bi pozvati tajništvo PESCO-a da predloži ideje za potencijalne nove projekte u okviru PESCO-a koje one dosad nisu razmotrile u okviru PESCO-a, uzimajući u obzir rezultate i preporuke CARD-a te prioritete EU-a za razvoj sposobnosti koji proizlaze iz CDP-a, uključujući ciljeve u pogledu sposobnosti sa snažnim učinkom.

| 18. | S ciljem utvrđivanja i stvaranja budućih prijedloga projekata u okviru PESCO-a, Vijeće poziva države članice sudionice da ojačaju primjenu alata Unije za planiranje i razvoj sposobnosti te rezultata i preporuka CARD-a kao smjernica za daljnju doradu prijedloga projekata, posebno u pogledu glavnih područja i utvrđenih prilika za suradnju, među ostalim u operativnom području. Vijeće potiče države članice sudionice da nastave podnositi prijedloge projekata u okviru PESCO-a, a posebno one s većom operativnom usmjerenošću i kratkoročnijim učinkom na temelju već postojećih sposobnosti, kao i one kojima se doprinosi ispunjavanju praznina i potreba u pogledu strateških sposobnosti utvrđenih u okviru CDP-a i CARD-a. |
| --- | --- |

18.

S ciljem utvrđivanja i stvaranja budućih prijedloga projekata u okviru PESCO-a, Vijeće poziva države članice sudionice da ojačaju primjenu alata Unije za planiranje i razvoj sposobnosti te rezultata i preporuka CARD-a kao smjernica za daljnju doradu prijedloga projekata, posebno u pogledu glavnih područja i utvrđenih prilika za suradnju, među ostalim u operativnom području. Vijeće potiče države članice sudionice da nastave podnositi prijedloge projekata u okviru PESCO-a, a posebno one s većom operativnom usmjerenošću i kratkoročnijim učinkom na temelju već postojećih sposobnosti, kao i one kojima se doprinosi ispunjavanju praznina i potreba u pogledu strateških sposobnosti utvrđenih u okviru CDP-a i CARD-a.

V.   Daljnji koraci

| 19. | Trebalo bi što je prije moguće donijeti preporuku Vijeća u kojoj se utvrđuju precizniji ciljevi za svaku od snažnijih obveza za drugu početnu fazu PESCO-a (2021. – 2025.). |
| --- | --- |

19.

Trebalo bi što je prije moguće donijeti preporuku Vijeća u kojoj se utvrđuju precizniji ciljevi za svaku od snažnijih obveza za drugu početnu fazu PESCO-a (2021. – 2025.).

| 20. | Nakon odobrenja te preporuke tajništvo PESCO-a dostavit će revidirani popratni informativni dokument o nacionalnim provedbenim planovima na temelju novog skupa preciznijih ciljeva za drugu početnu fazu PESCO-a, koji bi mogao uključivati vremenski okvir u kojem države članice sudionice trebaju postići dogovorena mjerila. |
| --- | --- |

20.

Nakon odobrenja te preporuke tajništvo PESCO-a dostavit će revidirani popratni informativni dokument o nacionalnim provedbenim planovima na temelju novog skupa preciznijih ciljeva za drugu početnu fazu PESCO-a, koji bi mogao uključivati vremenski okvir u kojem države članice sudionice trebaju postići dogovorena mjerila.

| 21. | Države članice sudionice pozivaju se da preispitaju svoje nacionalne provedbene planove kako bi ih prema potrebi ažurirale te da do 10. ožujka 2022. tajništvu PESCO-a predstave svoje ažurirane nacionalne provedbene planove (među ostalim koristeći se digitalnom platformom EDA-e). Sljedećem ažuriranom nacionalnom provedbenom planu trebalo bi priložiti političku izjavu na visokoj razini u kojoj bi države članice sudionice trebale iznijeti svoja glavna postignuća i navesti posebne nacionalne prioritete i doprinose. |
| --- | --- |

21.

Države članice sudionice pozivaju se da preispitaju svoje nacionalne provedbene planove kako bi ih prema potrebi ažurirale te da do 10. ožujka 2022. tajništvu PESCO-a predstave svoje ažurirane nacionalne provedbene planove (među ostalim koristeći se digitalnom platformom EDA-e). Sljedećem ažuriranom nacionalnom provedbenom planu trebalo bi priložiti političku izjavu na visokoj razini u kojoj bi države članice sudionice trebale iznijeti svoja glavna postignuća i navesti posebne nacionalne prioritete i doprinose.

| 22. | Vijeće je podsjetilo da bi, u skladu sa strateškim preispitivanjem PESCO-a 2020., tajništvo PESCO-a te države članice sudionice trebali nastaviti s radom na poticajima za poboljšanje ispunjavanja obveza, osobito ako je Visoki predstavnik ocijenio, a Vijeće istaknulo da je napredak nedovoljan, posebno u pogledu operativnih obveza i obveza povezanih s europskim suradničkim pristupom. Trebalo bi nastaviti održavati redovite političke rasprave na visokoj razini između država članica sudionica i Visokog predstavnika kako bi se osigurao politički zamah i veća politička odgovornost. |
| --- | --- |

22.

Vijeće je podsjetilo da bi, u skladu sa strateškim preispitivanjem PESCO-a 2020., tajništvo PESCO-a te države članice sudionice trebali nastaviti s radom na poticajima za poboljšanje ispunjavanja obveza, osobito ako je Visoki predstavnik ocijenio, a Vijeće istaknulo da je napredak nedovoljan, posebno u pogledu operativnih obveza i obveza povezanih s europskim suradničkim pristupom. Trebalo bi nastaviti održavati redovite političke rasprave na visokoj razini između država članica sudionica i Visokog predstavnika kako bi se osigurao politički zamah i veća politička odgovornost.

| 23. | Države članice sudionice potiču se da nastave surađivati s tajništvom PESCO-a u bilateralnim dijalozima kojima je cilj postizanje, održavanje ili čak daljnje poboljšanje pozitivnog trenda u ispunjavanju snažnijih obveza. Tajništvo PESCO-a trebalo bi pružati preporuke prilagođene svakoj državi članici sudionici o kojima bi se raspravljalo tijekom tih dijaloga. U tom bi pogledu trebalo dodatno ojačati tajništvo PESCO-a. |
| --- | --- |

23.

Države članice sudionice potiču se da nastave surađivati s tajništvom PESCO-a u bilateralnim dijalozima kojima je cilj postizanje, održavanje ili čak daljnje poboljšanje pozitivnog trenda u ispunjavanju snažnijih obveza. Tajništvo PESCO-a trebalo bi pružati preporuke prilagođene svakoj državi članici sudionici o kojima bi se raspravljalo tijekom tih dijaloga. U tom bi pogledu trebalo dodatno ojačati tajništvo PESCO-a.

| 24. | Vijeće podsjeća da će, uzimajući u obzir ishod Strateškog kompasa, države članice sudionice, u kontekstu postupka strateškog preispitivanja PESCO-a koji će se provesti prije kraja druge početne faze PESCO-a 2025. te kako je navedeno u obavijesti o PESCO-u u kojoj se ujedno podsjeća na specifičnu prirodu sigurnosne i obrambene politike određenih država članica, procijeniti ispunjavanje svih obveza u okviru PESCO-a te raspravljati i donijeti odluke o novim obvezama, s ciljem započinjanja nove etape prema europskoj sigurnosnoj i obrambenoj integraciji. |
| --- | --- |

24.

Vijeće podsjeća da će, uzimajući u obzir ishod Strateškog kompasa, države članice sudionice, u kontekstu postupka strateškog preispitivanja PESCO-a koji će se provesti prije kraja druge početne faze PESCO-a 2025. te kako je navedeno u obavijesti o PESCO-u u kojoj se ujedno podsjeća na specifičnu prirodu sigurnosne i obrambene politike određenih država članica, procijeniti ispunjavanje svih obveza u okviru PESCO-a te raspravljati i donijeti odluke o novim obvezama, s ciljem započinjanja nove etape prema europskoj sigurnosnoj i obrambenoj integraciji.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

1

(2)  2
  SL C 88, 8.3.2018., str. 1.

2

2

(3)  SL C 374, 16.10.2018., str. 1.

3

(4)  SL C 463, 16.11.2021., str. 1.

4

(5)  Države članice sudionice mogu upotrebljavati te snage unutar okvira EU-a, za nacionalne potrebe te u različitim kontekstima, kao što su UN i NATO.

5

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 464/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 464/15

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 464/03)

Dana 4. studenoga 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na njemačkom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10460. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10460. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 464/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 464/16

---

Tečajna lista eura (1)

16. studenoga 2021.

(2021/C 464/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1368 |
| JPY | japanski jen | 129,89 |
| DKK | danska kruna | 7,4367 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84533 |
| SEK | švedska kruna | 10,0293 |
| CHF | švicarski franak | 1,0528 |
| ISK | islandska kruna | 150,40 |
| NOK | norveška kruna | 9,8863 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,227 |
| HUF | mađarska forinta | 366,35 |
| PLN | poljski zlot | 4,6545 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9493 |
| TRY | turska lira | 11,6020 |
| AUD | australski dolar | 1,5490 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4248 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8544 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6186 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5393 |
| KRW | južnokorejski von | 1 343,00 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,3177 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,2627 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5099 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 182,27 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7359 |
| PHP | filipinski pezo | 57,225 |
| RUB | ruski rubalj | 83,1933 |
| THB | tajlandski baht | 37,153 |
| BRL | brazilski real | 6,1838 |
| MXN | meksički pezo | 23,4423 |
| INR | indijska rupija | 84,5404 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1368

JPY

japanski jen

129,89

DKK

danska kruna

7,4367

GBP

funta sterlinga

0,84533

SEK

švedska kruna

10,0293

CHF

švicarski franak

1,0528

ISK

islandska kruna

150,40

NOK

norveška kruna

9,8863

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,227

HUF

mađarska forinta

366,35

PLN

poljski zlot

4,6545

RON

rumunjski novi leu

4,9493

TRY

turska lira

11,6020

AUD

australski dolar

1,5490

CAD

kanadski dolar

1,4248

HKD

hongkonški dolar

8,8544

NZD

novozelandski dolar

1,6186

SGD

singapurski dolar

1,5393

KRW

južnokorejski von

1 343,00

ZAR

južnoafrički rand

17,3177

CNY

kineski renminbi-juan

7,2627

HRK

hrvatska kuna

7,5099

IDR

indonezijska rupija

16 182,27

MYR

malezijski ringit

4,7359

PHP

filipinski pezo

57,225

RUB

ruski rubalj

83,1933

THB

tajlandski baht

37,153

BRL

brazilski real

6,1838

MXN

meksički pezo

23,4423

INR

indijska rupija

84,5404

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 464/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 464/17

---

Poziv na podnošenje prijedloga 2022. – EAC/A10/2021

Europske snage solidarnosti

(2021/C 464/05)

1.   Uvod i ciljevi

Ovaj poziv na podnošenje prijedloga temelji se na Uredbi (EU) br. 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Europske snage solidarnosti te na godišnjem programu rada za Europske snage solidarnosti za 2022 (C(2021)7860). Program Europske snage solidarnosti odnosi se na razdoblje od 2021. do 2027. Opći i posebni ciljevi programa Europske snage solidarnosti navedeni su u članku 3. Uredbe.

2.   Aktivnosti

Ovaj poziv na podnošenje prijedloga odnosi se na sljedeće aktivnosti programa Europske snage solidarnosti:

| — | volonterski projekti |
| --- | --- |

—

volonterski projekti

| — | volonterski timovi u područjima visokog prioriteta |
| --- | --- |

—

volonterski timovi u područjima visokog prioriteta

| — | projekti solidarnosti |
| --- | --- |

—

projekti solidarnosti

| — | oznaka kvalitete za volonterske aktivnosti u području solidarnosti |
| --- | --- |

—

oznaka kvalitete za volonterske aktivnosti u području solidarnosti

| — | oznaka kvalitete za volontiranje u području humanitarne pomoći |
| --- | --- |

—

oznaka kvalitete za volontiranje u području humanitarne pomoći

| — | volontiranje u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć. |
| --- | --- |

—

volontiranje u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć.

3.   Prihvatljivost

Bilo koji javni ili privatni subjekt, neprofitni ili onaj koji ostvaruje profit, lokalni, regionalni, nacionalni ili međunarodni može se prijaviti za financiranje u okviru Europskih snaga solidarnosti. Osim toga, za financiranje za projekte solidarnosti mogu se prijaviti skupine mladih koje su registrirane na portalu Europskih snaga solidarnosti.

Sljedeće zemlje (1) mogu u potpunosti sudjelovati u svim aktivnostima Europskih snaga solidarnosti:

| — | 27 država članica Europske unije i prekomorske zemlje i područja, |
| --- | --- |

—

27 država članica Europske unije i prekomorske zemlje i područja,

| — | treće zemlje pridružene programu:






  — | države EFTA-e/EGP-a: Island i Lihtenštajn, |
| --- | --- | --- |

—

treće zemlje pridružene programu:

—

države EFTA-e/EGP-a: Island i Lihtenštajn,

| — | zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u (2): Republika Turska, Republika Sjeverna Makedonija. |
| --- | --- |

—

zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u (2): Republika Turska, Republika Sjeverna Makedonija.

Osim toga, neke aktivnosti otvorene su subjektima s poslovnim nastanom u trećim zemljama koje nisu pridružene programu.

Više pojedinosti o načinima sudjelovanja pronaći ćete u Vodiču za Europske snage solidarnosti za 2022.

4.   Proračun i trajanje projekata

Ukupni proračun predviđen za ovaj poziv na podnošenje prijedloga procjenjuje se na 138 800 000 EUR.

Ukupan proračun predviđen za poziv na podnošenje prijedloga i njegova raspodjela indikativni su i podliježu donošenju godišnjeg programa rada Europskih snaga solidarnosti za 2022. te se mogu izmijeniti na temelju izmjene godišnjeg programa rada Europskih snaga solidarnosti. Potencijalni podnositelji prijedloga pozivaju se da redovito provjeravaju godišnje programe rada Europskih snaga solidarnosti i njihove izmjene na stranicama: https://europa.eu/youth/solidarity/organisations/reference-documents-resources_hr

Dodijeljena sredstva te trajanje projekata ovise o čimbenicima poput vrste projekta i vrste prihvatljivih podnositelja prijava.

5.   Rok za podnošenje prijava

Rokovi za podnošenje prijava navedeni u nastavku istječu u 12 sati (podne) prema briselskom vremenu.

| Volonterski projekti | 23. veljače 2022. |
| --- | --- |
| (neobvezni krug)
  4. listopada 2022. |
| Projekti solidarnosti | 23. veljače 2022. |
| (neobvezni krug)
  4. svibnja 2022. |
| 4. listopada 2022. |

Volonterski projekti

23. veljače 2022.

(neobvezni krug)

4. listopada 2022.

Projekti solidarnosti

23. veljače 2022.

(neobvezni krug)

4. svibnja 2022.

4. listopada 2022.

Rokovi za podnošenje prijava navedeni u nastavku istječu u 17 sati prema briselskom vremenu.

| Volonterski timovi u područjima visokog prioriteta | 6. travnja 2022. |
| --- | --- |
| Volontiranje u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć | 3. svibnja 2022. |

Volonterski timovi u područjima visokog prioriteta

6. travnja 2022.

Volontiranje u okviru Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć

3. svibnja 2022.

Prijave za oznaku kvalitete mogu se dostaviti bilo kada.

Detaljne upute o podnošenju prijava dostupne su u Vodiču kroz Europske snage solidarnosti za 2022.

6.   Podrobnije informacije

Detaljni uvjeti ovog poziva na podnošenje prijedloga, uključujući prioritete, mogu se pronaći u Vodiču kroz Europske snage solidarnosti za 2022. na stranici: https://europa.eu/youth/solidarity/organisations/calls-for-proposals_hr

Vodič za Europske snage solidarnosti za 2022. sastavni je dio ovog poziva na podnošenje prijedloga, a uvjeti sudjelovanja i financiranja navedeni u Vodiču u potpunosti se primjenjuju na ovaj poziv.

---

(1)  Svaki subjekt s poslovnim nastanom te osoba sa zakonitim boravištem u tim zemljama.

(2)  Ovisno o potpisivanju bilateralnih sporazuma o pridruživanju.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 464/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 464/19

---

Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz Maroka

(2021/C 464/06)

Europska komisija („Komisija”) primila je pritužbu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), u kojoj se tvrdi da je uvoz određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz Maroka dampinški te da se njime nanosi šteta (2) industriji Unije.

1.   Pritužba

Pritužbu je 4. listopada 2021. podnijelo Udruženje europskih proizvođača kotača („podnositelj pritužbe”). Pritužba je upućena u ime industrije Unije koja proizvodi određene aluminijske kotače u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe.

Otvorena verzija pritužbe i analiza razine potpore pritužbi koju su izrazili proizvođači iz Unije dostupne su u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. U odjeljku 5.6. ove Obavijesti navedene su informacije o pristupu dokumentaciji za zainteresirane strane.

2.   Proizvod iz ispitnog postupka

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jesu aluminijski kotači motornih vozila iz tarifnih brojeva od 8701 do 8705, bez obzira na to jesu li opremljeni priborom i gumama („proizvod iz ispitnog postupka”).

Sve zainteresirane strane koje žele dostaviti informacije o opsegu proizvoda moraju to učiniti u roku od 10 dana od datuma objave ove Obavijesti (3).

3.   Tvrdnja o dampingu

Proizvod za koji se tvrdi da se prodaje po dampinškim cijenama proizvod je iz ispitnog postupka, podrijetlom iz Maroka („predmetna zemlja”), trenutačno razvrstan u oznake KN ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50 (oznake TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 i 8708705050). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe. Područje primjene ovog ispitnog postupka podliježe definiciji proizvoda iz ispitnog postupka iz odjeljka 2.

Budući da ne postoje pouzdani podaci o domaćim cijenama za predmetnu zemlju, tvrdnja o dampingu temelji se na usporedbi izračunane uobičajene vrijednosti (troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit) s izvoznom cijenom proizvoda iz ispitnog postupka (na razini franko tvornica) pri prodaji za izvoz u Uniju.

Dampinške marže izračunane na temelju te usporedbe znatne su za predmetnu zemlju.

4.   Tvrdnja o šteti i uzročno-posljedičnoj vezi

Podnositelj pritužbe dostavio je dokaze o tome da se uvoz proizvoda iz ispitnog postupka iz predmetne zemlje sveukupno povećao u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela znatnom stopom, što upućuje na vjerojatnost znatnog povećanja uvoza.

Štoviše, tvrdi se da uvoz ulazi u Uniju po cijenama koje su među ostalim već negativno utjecale na visinu prodajnih cijena, prodane količine, tržišni udio i dobit industrije Unije.

Nadalje, podnositelj pritužbe dostavio je dokaze o postojanju dostatnog slobodno raspoloživog kapaciteta u Maroku, što upućuje na vjerojatnost bitnog povećanja uvoza.

Tvrdi se i da će se priljev dampinškog uvoza vjerojatno dodatno znatno povećati zbog već postojećih narudžbi u Maroku, što će sve više utjecati na gospodarske pokazatelje industrije Unije 2021. i u sljedećim godinama.

5.   Postupak

Nakon obavješćivanja država članica Komisija je utvrdila da su predstavnici industrije Unije podnijeli pritužbu ili da je pritužba podnesena u njihovo ime i da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje postupka, te stoga pokreće ispitni postupak u skladu s člankom 5. osnovne uredbe.

Ispitnim postupkom utvrdit će se prodaje li se predmetni proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom iz predmetne zemlje po dampinškim cijenama te je li dampinškim uvozom nanesena šteta ili zbog njega postoji prijetnja od nanošenja štete industriji Unije.

Ako je zaključak potvrdan, ispitnim postupkom utvrdit će se bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije u skladu s člankom 21. osnovne uredbe.

Komisija također skreće pozornost strana na objavljenu Obavijest (4) o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke koja bi se mogla primjenjivati na ovaj postupak.

5.1.   
  Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvatit će se razdoblje od 1. listopada 2020. do 30. rujna 2021. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvatit će se razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

5.2.   
  Primjedbe na pritužbu i na pokretanje ispitnog postupka

Sve zainteresirane strane koje žele iznijeti primjedbe o pritužbi (uključujući pitanja koja se odnose na štetu i uzročnost) ili o bilo kojem aspektu povezanom s pokretanjem ispitnog postupka (uključujući razinu potpore pritužbi) moraju to učiniti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti.

Zahtjev za saslušanje u vezi s pokretanjem ispitnog postupka mora se podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti.

5.3.   
  Postupak za utvrđivanje dampinga

Proizvođači izvoznici (5) proizvoda iz ispitnog postupka iz predmetne zemlje pozivaju se na sudjelovanje u ispitnom postupku Komisije.

5.3.1.   Proizvođači izvoznici obuhvaćeni ispitnim postupkom

5.3.1.1.   Postupak za proizvođače izvoznike koji će biti predmet ispitnog postupka u predmetnoj zemlji

(a)   Odabir uzorka

S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u predmetnoj zemlji koji bi mogli biti obuhvaćeni ovim postupkom te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj proizvođača izvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi proizvođači izvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti. Te se informacije moraju dostaviti putem internetske stranice TRON.tdi („TRON”) na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD686_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Informacije o pristupu internetskoj stranici TRON nalaze se u odjeljcima 5.6. i 5.8. u nastavku.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka proizvođača izvoznika, Komisija je kontaktirala i s tijelima predmetne zemlje te može kontaktirati sa svim poznatim udruženjima proizvođača izvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, proizvođači izvoznici mogu se odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Komisija će o društvima odabranima u uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače izvoznike, tijela predmetne zemlje i udruženja proizvođača izvoznika, ako je potrebno preko tijela predmetne zemlje.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka proizvođača izvoznika, obavijestit će predmetne strane o svojoj odluci o njihovu uključenju u uzorak. Proizvođači izvoznici u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

U dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama Komisija će dodati bilješku o odabiru uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od datuma priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Primjerak upitnika za proizvođače izvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

Upitnik će biti dostupan i svim poznatim udruženjima proizvođača izvoznika i tijelima te zemlje.

Ne dovodeći u pitanje moguću primjenu članka 18. osnovne uredbe, za proizvođače izvoznike koji su pristali na to da ih se uključi u uzorak, ali nisu u njega uključeni, smatrat će se da surađuju („proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak”). Ne dovodeći u pitanje odjeljak 5.3.1.1.(b) u nastavku, antidampinška pristojba koja se može primijeniti na uvoz od proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak ne smije prelaziti ponderiranu prosječnu dampinšku maržu utvrđenu za proizvođače izvoznike u uzorku (6).

(b)   Pojedinačna dampinška marža za proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak

U skladu s člankom 17. stavkom 3. osnovne uredbe, proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, mogu zatražiti da Komisija utvrdi njihove pojedinačne dampinške marže. Proizvođači izvoznici koji žele podnijeti zahtjev za pojedinačnu dampinšku maržu moraju ispuniti upitnik te ga propisno ispunjenog vratiti u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije. Primjerak upitnika za proizvođače izvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563. Komisija će ispitati može li se proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, odobriti pojedinačna pristojba u skladu s člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe.

Međutim, napominje se da Komisija ne mora odrediti pojedinačnu dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, i koji je zatraže ako je, primjerice, broj proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak toliki da bi određivanje pojedinačne dampinške marže bilo neopravdano opterećenje i onemogućilo pravovremeni završetak ispitnog postupka.

5.3.2.   Ispitivanje nepovezanih uvoznika (7) (8)

Nepovezani uvoznici koji proizvod iz ispitnog postupka uvoze iz predmetne zemlje u Uniju pozivaju se na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku.

S obzirom na velik broj nepovezanih uvoznika koji bi mogli biti obuhvaćeni ovim postupkom te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj nepovezanih uvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi nepovezani uvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima koje se traže u Prilogu ovoj Obavijesti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka nepovezanih uvoznika, Komisija može kontaktirati i sa svim poznatim udruženjima uvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, uvoznici se mogu odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka, obavijestit će predmetne stranke o svojoj odluci o uzorku uvoznika. Komisija će u dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama dodati i bilješku o odabiru uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija će upitnike staviti na raspolaganje nepovezanim uvoznicima u uzorku. Te stranke moraju dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije.

Primjerak upitnika za uvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

5.4.   
  Postupak za utvrđivanje štete ili prijetnje od nanošenja štete i ispitivanja proizvođača iz Unije

Šteta se utvrđuje na temelju pozitivnih dokaza i obuhvaća objektivnu provjeru obujma dampinškog uvoza, njegova učinka na cijene na tržištu Unije i posljedičnog utjecaja takvog uvoza na industriju Unije. Kako bi se utvrdilo je li industriji Unije nanesena šteta ili postoji prijetnja od nanošenja štete, proizvođači iz Unije koji proizvode proizvod iz ispitnog postupka pozivaju se na sudjelovanje u ispitnom postupku Komisije.

S obzirom na velik broj predmetnih proizvođača iz Unije te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija je odlučila broj proizvođača iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Komisija je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Pojedinosti su dostupne u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. Zainteresirane strane pozivaju se da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Osim toga, ostali proizvođači iz Unije ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime koji smatraju da postoje razlozi za njihovo uključenje u uzorak moraju kontaktirati s Komisijom u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti. Sve primjedbe u vezi s privremenim uzorkom moraju se dostaviti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

Komisija će o društvima odabranima u konačni uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače iz Unije i udruženja proizvođača iz Unije.

Proizvođači iz Unije u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

Primjerak upitnika za proizvođače iz Unije dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

5.5.   
  Postupak utvrđivanja interesa Unije

Ako se utvrdi postojanje dampinga i time nanesene štete, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe donosi se odluka o tome bi li donošenje antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije. Proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati i organizacije koje zastupaju potrošače pozivaju se da Komisiji dostave informacije o tome bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije. Kako bi sudjelovale u ispitnom postupku, organizacije koje zastupaju potrošače moraju dokazati da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Informacije u vezi s utvrđivanjem interesa Unije moraju se dostaviti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. Te informacije mogu se dostaviti u slobodnom obliku ili ispunjavanjem upitnika koji je pripremila Komisija. Primjerak upitnika, uključujući upitnik za korisnike proizvoda iz ispitnog postupka dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563. Informacije dostavljene u skladu s člankom 21. osnovne uredbe uzimaju se u obzir samo ako su u trenutku dostavljanja potkrijepljene činjeničnim dokazima.

5.6.   
  Zainteresirane strane

Kako bi sudjelovale u ispitnom postupku, zainteresirane strane, kao što su proizvođači izvoznici, proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati te organizacije koje zastupaju potrošače, moraju dokazati da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Proizvođači izvoznici, proizvođači iz Unije, uvoznici i predstavnička udruženja koji su na raspolaganje stavili informacije u skladu s postupcima opisanima u odjeljcima 5.3., 5.4. i 5.5. smatrat će se zainteresiranim stranama ako postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Druge osobe moći će sudjelovati u ispitnom postupku kao zainteresirane strane tek od trenutka kada se jave i uz uvjet da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka. Status zainteresirane strane ne dovodi u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe.

Pristup dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama moguć je putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Slijedite upute na stranici da biste joj mogli pristupiti (9).

5.7.   
  Mogućnost saslušanja pred ispitnim službama Komisije

Sve zainteresirane strane mogu zatražiti saslušanje pred ispitnim službama Komisije.

Svi zahtjevi za saslušanje moraju se podnijeti u pisanom obliku i moraju sadržavati razloge za njihovo podnošenje, kao i sažetak pitanja o kojima zainteresirana strana želi raspravljati tijekom saslušanja. Saslušanje se ograničava na pitanja koja su zainteresirane strane unaprijed iznijele u pisanom obliku.

Rokovi za saslušanje su sljedeći:

| — | Za sva saslušanja koja će se odvijati prije roka za uvođenje privremenih mjera zahtjev treba podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti. Saslušanje se obično održava u roku od 60 dana od datuma objave ove Obavijesti. |
| --- | --- |

—

Za sva saslušanja koja će se odvijati prije roka za uvođenje privremenih mjera zahtjev treba podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti. Saslušanje se obično održava u roku od 60 dana od datuma objave ove Obavijesti.

| — | Nakon faze privremenih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od pet dana od datuma objave privremenih nalaza ili informativnog dokumenta. Saslušanje se obično održava u roku od 15 dana od datuma obavijesti o objavi ili datuma informativnog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Nakon faze privremenih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od pet dana od datuma objave privremenih nalaza ili informativnog dokumenta. Saslušanje se obično održava u roku od 15 dana od datuma obavijesti o objavi ili datuma informativnog dokumenta.

| — | U fazi utvrđivanja konačnih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od tri dana od datuma konačne objave. Saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U slučaju dodatne konačne objave zahtjev bi trebalo podnijeti odmah nakon primitka te dodatne konačne objave. Saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na tu objavu. |
| --- | --- |

—

U fazi utvrđivanja konačnih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od tri dana od datuma konačne objave. Saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U slučaju dodatne konačne objave zahtjev bi trebalo podnijeti odmah nakon primitka te dodatne konačne objave. Saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na tu objavu.

Utvrđeni vremenski rok ne dovodi u pitanje pravo službi Komisije da prihvate saslušanje izvan roka u propisno opravdanim slučajevima ni pravo Komisije da uskrati saslušanje u propisno opravdanim slučajevima. Ako službe Komisije odbiju zahtjev za saslušanje, predmetna stranka bit će obaviještena o razlozima tog odbijanja.

Saslušanja u načelu neće služiti izlaganju činjeničnih informacija koje još nisu unesene u dokumentaciju. Međutim, u interesu dobrog upravljanja te kako bi službe Komisije mogle ostvariti napredak u provedbi ispitnog postupka, zainteresirane strane mogu se pozvati da dostave nove činjenične informacije nakon saslušanja.

5.8.   
  Upute za dostavu podnesaka i ispunjenih upitnika te korespondenciju

Informacije dostavljene Komisiji u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite ne smiju podlijegati autorskim pravima. Prije nego što Komisiji dostave informacije i/ili podatke koji podliježu autorskim pravima treće strane, zainteresirane strane moraju zatražiti posebno dopuštenje od nositelja autorskih prava kojim se Komisiji izričito dopušta a) upotreba informacija i podataka u svrhu ovog postupka trgovinske zaštite i b) pružanje informacija i/ili podataka zainteresiranim stranama u ovom ispitnom postupku u obliku kojim im se omogućuje ostvarivanje prava na obranu.

Svi podnesci (uključujući informacije koje se traže u ovoj Obavijesti), ispunjeni upitnici i korespondencija zainteresiranih strana za koje se zahtijeva povjerljivo postupanje, moraju imati oznaku „Sensitive” (10) (osjetljivo). Strane koje dostavljaju informacije tijekom ovog ispitnog postupka pozivaju se da obrazlože svoj zahtjev za povjerljivo postupanje.

Stranke koje dostavljaju informacije s oznakom „Sensitive” dužne su u skladu s člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe dostaviti sažetke tih informacija u verziji koja nije povjerljiva s oznakom „For inspection by interested parties” (na uvid zainteresiranim stranama). Ti sažeci trebali bi biti dovoljno detaljni da se može razumjeti bit informacija koje su dostavljene kao povjerljive.

Ako stranka koja dostavlja povjerljive informacije ne navede dobar razlog za traženje povjerljivog postupanja ili ne dostavi sažetak u verziji koja nije povjerljiva, u traženom obliku i tražene kvalitete, Komisija te informacije ne mora uzeti u obzir, osim ako se iz odgovarajućih izvora može na zadovoljavajući način dokazati da su te informacije točne.

Zainteresirane strane pozivaju se da sve podneske i zahtjeve dostave putem stranice TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), uključujući skenirane punomoći i potvrde. Uporabom stranice TRON.tdi ili e-pošte zainteresirane strane izražavaju svoju suglasnost s pravilima koja se primjenjuju na elektroničke podneske, sadržanima u dokumentu „KORESPONDENCIJA S EUROPSKOM KOMISIJOM U PREDMETIMA TRGOVINSKE ZAŠTITE” objavljenom na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strane moraju navesti svoje ime, adresu, broj telefona i valjanu e-adresu te osigurati da je dostavljena e-adresa ispravna službena e-adresa koja se svakodnevno provjerava. Nakon što primi podatke za kontakt, Komisija će sa zainteresiranim stranama komunicirati isključivo putem stranice TRON.tdi ili e-poštom, osim ako one izričito zatraže da sve dokumente Komisije primaju nekim drugim sredstvom komunikacije ili ako vrsta dokumenta zahtijeva slanje preporučenom poštom. Dodatna pravila i informacije o korespondenciji s Komisijom, uključujući načela koja se primjenjuju na podneske poslane putem stranice TRON.tdi i e-poštom, zainteresirane strane mogu pronaći u prethodno navedenim uputama za komunikaciju sa zainteresiranim stranama.

Adresa Komisije za korespondenciju:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIJA |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles

BELGIJA

E-pošta: TRADE-AD686-ARW-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-AD686-ARW-INJURY@ec.europa.eu

6.   Vremenski okvir ispitnog postupka

Ispitni postupak zaključit će se, u skladu s člankom 6. stavkom 9. osnovne uredbe u roku od obično 13, ali ne više od 14 mjeseci, od datuma objave ove Obavijesti. U skladu s člankom 7. stavkom 1. osnovne uredbe, privremene mjere mogu se u pravilu uvesti ne kasnije od sedam mjeseci, ali u svakom slučaju najkasnije osam mjeseci od objave ove Obavijesti.

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe, Komisija će dostaviti informacije o planiranom uvođenju privremenih pristojbi četiri tjedna prije uvođenja privremenih mjera. Zainteresirane strane imat će tri radna dana za podnošenje pisanih primjedbi na točnost izračuna.

U slučajevima kada Komisija ne namjerava uvesti privremene pristojbe već nastaviti ispitni postupak, zainteresirane strane bit će obaviještene o neuvođenju pristojbi informativnim dokumentom četiri tjedna prije isteka roka iz članka 7. stavka 1. osnovne uredbe.

Zainteresiranim stranama bit će dan rok od 15 dana za dostavu pisanih primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument te rok od 10 dana za dostavu pisanih primjedbi na konačne nalaze, osim ako je određeno drukčije. Ako je primjenjivo, u dodatnoj konačnoj objavi bit će naveden rok u kojem zainteresirane strane trebaju podnijeti pisane primjedbe.

7.   Dostavljanje informacija

U pravilu zainteresirane strane mogu dostaviti informacije samo u rokovima navedenima u odjeljcima 5. i 6. ove Obavijesti. Dostavljanje drugih informacija koje nisu obuhvaćene tim odjeljcima trebalo bi biti u skladu sa sljedećim rasporedom:

| — | Sve informacije za fazu privremenih nalaza treba dostaviti u roku od 70 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Sve informacije za fazu privremenih nalaza treba dostaviti u roku od 70 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

| — | Osim ako je određeno drukčije, zainteresirane strane ne smiju dostaviti nove činjenične informacije nakon roka za dostavu primjedbi na objavu privremenih nalaza ili na informativni dokument u fazi utvrđivanja privremenih nalaza. Nakon tog roka zainteresirane strane smiju dostaviti nove činjenične informacije samo ako mogu dokazati da su te nove činjenične informacije nužne da bi se osporili činjenični navodi koje su iznijele druge zainteresirane strane i ako se te nove činjenične informacije mogu provjeriti unutar razdoblja raspoloživog za pravovremeni završetak ispitnog postupka. |
| --- | --- |

—

Osim ako je određeno drukčije, zainteresirane strane ne smiju dostaviti nove činjenične informacije nakon roka za dostavu primjedbi na objavu privremenih nalaza ili na informativni dokument u fazi utvrđivanja privremenih nalaza. Nakon tog roka zainteresirane strane smiju dostaviti nove činjenične informacije samo ako mogu dokazati da su te nove činjenične informacije nužne da bi se osporili činjenični navodi koje su iznijele druge zainteresirane strane i ako se te nove činjenične informacije mogu provjeriti unutar razdoblja raspoloživog za pravovremeni završetak ispitnog postupka.

| — | Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu. |
| --- | --- |

—

Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu.

8.   Mogućnost dostave primjedbi na podneske drugih strana

Kako bi se zajamčila prava na obranu, zainteresirane strane trebale bi imati mogućnost iznošenja primjedbi na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane. Zainteresirane strane pritom smiju iznositi primjedbe samo na pitanja iz podnesaka drugih zainteresiranih strana i ne smiju postavljati nova pitanja.

Te bi primjedbe trebalo dostaviti u skladu sa sljedećim rokovima:

| — | Sve primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane prije roka za uvođenje privremenih mjera treba dostaviti najkasnije 75. dan od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Sve primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane prije roka za uvođenje privremenih mjera treba dostaviti najkasnije 75. dan od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

| — | Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu privremenih nalaza ili informativnog dokumenta treba dostaviti u roku od sedam dana od isteka roka za dostavu primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu privremenih nalaza ili informativnog dokumenta treba dostaviti u roku od sedam dana od isteka roka za dostavu primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument, osim ako je određeno drukčije.

| — | Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na konačnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od tri dana od isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu objavu, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na konačnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od tri dana od isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu objavu, osim ako je određeno drukčije.

Navedeni rokovi ne dovode u pitanje pravo Komisije da zatraži dodatne informacije od zainteresiranih strana u propisno opravdanim slučajevima.

9.   Produljenje rokova navedenih u ovoj Obavijesti

Svako produljenje rokova predviđenih u ovoj Obavijesti može se zatražiti samo u iznimnim okolnostima te će se odobriti samo ako je propisno opravdano na temelju valjanog razloga.

U svakom slučaju, produljenje roka za odgovor na upitnike obično je ograničeno na tri dana, a u pravilu ne prelazi sedam dana.

U pogledu rokova za dostavljanje drugih informacija navedenih u Obavijesti o pokretanju postupka, produljenja će biti ograničena na tri dana, osim u dokazano iznimnim okolnostima.

10.   Nesuradnja

Ako zainteresirana strana odbije odobriti pristup potrebnim informacijama ili ih ne dostavi u roku ili ako znatno ometa ispitni postupak, privremeni ili konačni nalazi, bili pozitivni ili negativni, mogu se donijeti na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

Ako se utvrdi da je zainteresirana strana dostavila lažne ili obmanjujuće informacije, te se informacije ne moraju uzeti u obzir i mogu se upotrijebiti raspoloživi podaci.

Ako zainteresirana strana ne surađuje ili surađuje samo djelomično te se stoga nalazi temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, ishod za tu stranu može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivala.

Nedostavljanje odgovora u elektroničkom obliku ne smatra se nesuradnjom, pod uvjetom da zainteresirana strana dokaže da bi dostavljanje odgovora u traženom obliku dovelo do nepotrebnog dodatnog opterećenja ili neopravdanog dodatnog troška. U tom slučaju zainteresirana strana trebala bi o tome odmah obavijestiti Komisiju.

11.   Službenik za saslušanje

Zainteresirane strane mogu zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Službenik za saslušanje ispituje zahtjeve za pristup dokumentaciji, sporove povezane s povjerljivošću dokumenata, zahtjeve za produljenje rokova i sve druge zahtjeve povezane s pravima na obranu zainteresiranih strana i trećih strana koji se mogu podnijeti tijekom postupka.

Službenik za saslušanje može organizirati saslušanja sa zainteresiranom stranom ili stranama i službama Komisije te posredovati među njima kako bi osigurao da zainteresirane strane u potpunosti ostvaruju svoja prava na obranu. Zahtjevi za saslušanje pred službenikom za saslušanje podnose se u pisanom obliku i trebali bi sadržavati razloge za njihovo podnošenje. Službenik za saslušanje ispitat će razloge za podnošenje zahtjevâ. Ta bi se saslušanja trebala održati samo ako pitanja nisu pravodobno riješena sa službama Komisije.

Zainteresirane strane pozivaju se da poštuju rokove utvrđene u odjeljku 5.7. ove Obavijesti i u pogledu intervencija službenika za saslušanje, uključujući saslušanja. Svi zahtjevi moraju se podnijeti pravovremeno i žurno kako se ne bi ugrozilo uredno odvijanje postupka. U tu svrhu zainteresirane strane trebale bi zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u najkraćem roku nakon nastanka događaja koji opravdava takvu intervenciju. Službenik za saslušanje ispitat će razloge zahtjeva za intervenciju, prirodu postavljenih pitanja i utjecaj tih pitanja na pravo na obranu, vodeći računa o interesu dobrog upravljanja i pravovremenom završetku ispitnog postupka.

Dodatne informacije i podatke za kontakt zainteresirane strane mogu pronaći na stranicama službenika za saslušanje na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Obrada osobnih podataka

Osobni podaci prikupljeni u ovom ispitnom postupku obrađuju se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

Obavijest o zaštiti podataka kojom se pojedinci obavješćuju o obradi osobnih podataka u okviru djelovanja Komisije u području trgovinske zaštite dostupna je na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(2)  Opći termin „šteta” odnosi se na materijalnu štetu te na prijetnju materijalne štete ili materijalno zaostajanje u razvoju industrije, kako je utvrđeno člankom 3. stavkom 1. osnovne uredbe.

(3)  Upućivanja na objavu ove Obavijesti upućivanja su na objavu ove Obavijesti u Službenom listu Europske unije.

(4)  O posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6).

(5)  Proizvođač izvoznik svako je društvo u predmetnoj zemlji koje proizvodi i izvozi proizvod iz ispitnog postupka na tržište Unije, bilo izravno ili preko treće strane, uključujući svako njegovo povezano društvo uključeno u proizvodnju, domaću prodaju ili izvoz proizvoda iz ispitnog postupka.

(6)  U skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe, ne uzimaju se u obzir nulte i de minimis marže te marže utvrđene u slučajevima iz članka 18. osnovne uredbe.

(7)  Ovaj odjeljak obuhvaća samo uvoznike koji nisu povezani s proizvođačima izvoznicima. Uvoznici koji su povezani s proizvođačima izvoznicima moraju ispuniti Prilog I. upitniku za te proizvođače izvoznike. U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

(8)  Podaci koje dostave nepovezani uvoznici mogu se osim za utvrđivanje dampinga upotrebljavati i za ostale aspekte ispitnog postupka.

(9)  U slučaju tehničkih problema obratite se uredu za podršku Trade Service Desk e-poštom na trade-service-desk@ec.europa.eu ili telefonom na +32 22979797.

(10)  Dokument s oznakom „Limited” dokument je koji se smatra povjerljivim u skladu s člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6. Sporazuma WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. (Sporazum o antidampingu). To je ujedno zaštićeni dokument u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(11)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ, SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

---

PRILOG

| ☐ | Verzija „Sensitive” |
| --- | --- |
| ☐ | Verzija „For inspection by interested parties” |
| (označite odgovarajuću rubriku) |

☐

Verzija „Sensitive”

☐

Verzija „For inspection by interested parties”

(označite odgovarajuću rubriku)

ANTIDAMPINŠKI POSTUPAK U VEZI S UVOZOM ODREĐENIH ALUMINIJSKIH KOTAČA PODRIJETLOM IZ MAROKA

INFORMACIJE ZA ODABIR UZORKA NEPOVEZANIH UVOZNIKA

Ovaj obrazac namijenjen je za pomoć nepovezanim uvoznicima pri odgovaranju na zahtjev za informacije za odabir uzorka iz točke 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka.

Obje verzije, „Sensitive” i „For inspection by interested parties”, treba poslati Komisiji kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka.

1.   PODACI O DRUŠTVU I PODACI ZA KONTAKT

Navedite sljedeće podatke o društvu:

| Naziv društva | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Osoba za kontakt | |
| E-pošta | |
| Telefon | |

Naziv društva

Adresa

Osoba za kontakt

E-pošta

Telefon

2.   PROMET I OBUJAM PRODAJE

Navedite ukupni promet društva u eurima (EUR), vrijednost u eurima (EUR) i obujam u komadima i u tonama ostvaren uvozom u Uniju proizvoda iz ispitnog postupka kako je definiran u Obavijesti o pokretanju postupka i njegovom preprodajom na tržištu Unije nakon uvoza iz Maroka, u razdoblju ispitnog postupka.

| | Obujam u komadima | Obujam u tonama | Vrijednost u eurima (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukupni promet društva u eurima (EUR) | | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Maroka u Uniju | | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju (podrijetlom iz bilo koje zemlje) | | | |
| Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Maroka | | | |

Obujam u komadima

Obujam u tonama

Vrijednost u eurima (EUR)

Ukupni promet društva u eurima (EUR)

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Maroka u Uniju

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju (podrijetlom iz bilo koje zemlje)

Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Maroka

3.   DJELATNOSTI DRUŠTVA I POVEZANIH DRUŠTAVA (1)

Podrobno i precizno opišite djelatnosti društva i svih povezanih društava (nabrojite društva i navedite vrstu njihove povezanosti s vašim društvom) uključenih u proizvodnju i/ili prodaju (izvozna i/ili domaća) proizvoda iz ispitnog postupka. Te djelatnosti mogu uključivati kupnju proizvoda iz ispitnog postupka ili njegovu proizvodnju u okviru podugovora, ili preradu proizvoda iz ispitnog postupka ili trgovanje njime, ali nisu na to ograničene.

| Naziv i lokacija društva | Djelatnosti | Vrsta povezanosti |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Naziv i lokacija društva

Djelatnosti

Vrsta povezanosti

4.   OSTALE INFORMACIJE

Navedite sve ostale relevantne informacije za koje društvo smatra da bi Komisiji mogle biti korisne pri odabiru uzorka.

5.   POTVRDA O SUGLASNOSTI

Dostavljanjem prethodno navedenih informacija društvo daje suglasnost za svoje moguće uključenje u uzorak. Ako društvo bude odabrano u uzorak, od njega će se tražiti da ispuni upitnik i dopusti posjet svojim poslovnim prostorima radi provjere dostavljenih odgovora. Ako društvo navede da ne želi biti uključeno u uzorak, smatrat će se da nije surađivalo u ispitnom postupku. Nalazi Komisije za uvoznike koji ne surađuju temelje se na raspoloživim podacima te ishod za predmetno društvo može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivalo.

Potpis ovlaštene osobe:

Ime i titula ovlaštene osobe:

Datum:

---

(1)  U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 464/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 464/30

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89

(2021/C 464/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) br. 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČKE DOKUMENTACIJE

„HOMOKHÁTI ŐSZIBARACK PÁLINKA”

EU br.: PGI-HU-02471 – 25. svibnja 2018.

1.   Naziv

„Homokháti őszibarack pálinka”

2.   Kategorija jakog alkoholnog pića

Rakija od voća (kategorija br. 9 iz Uredbe (EZ) br. 110/2008)

3.   Opis jakog alkoholnog pića

3.1.   Fizikalna, kemijska i/ili organoleptička svojstva

Fizikalno-kemijska svojstva

| Sadržaj cijanovodične kiseline | najviše 5 g/hl preračunato na 100 % vol. alkohola |
| --- | --- |
| Ukupna količina hlapljivih tvari | najmanje 250 g/hl preračunato na 100 % vol. alkohola |
| Sadržaj bakra | najviše 7 mg/l u gotovom proizvodu |

Sadržaj cijanovodične kiseline

najviše 5 g/hl preračunato na 100 % vol. alkohola

Ukupna količina hlapljivih tvari

najmanje 250 g/hl preračunato na 100 % vol. alkohola

Sadržaj bakra

najviše 7 mg/l u gotovom proizvodu

Organoleptička svojstva:

Boja: bistro, bezbojno.

Miris: fina, diskretna aroma koja podsjeća na voćnost zrele breskve s blagim aromatičnim citrusnim notama, katkad s blagom aromom marcipana.

Okus: svježe citrusne note, prepoznatljive robusne strukture i srednje punoće, popraćene okusom zrele breskve i diskretnom trpkošću te dugotrajnim, laganim, ali prepoznatljivim završnim okusom.

3.2.   Posebna svojstva (u usporedbi s jakim alkoholnim pićima iz iste kategorije)

Rakija „Homokháti őszibarack pálinka” ima karakterističnu aromu i okus zahvaljujući breskvama koje se uzgajaju u regiji Homokhátság: aroma je suptilno mirisna i citrusna, i podsjeća na voćnost zrele breskve; citrusne note primjećuju se i u okusu, koji je suptilno sladak, s laganim završnim okusom.

4.   Predmetno zemljopisno područje

Rakija „Homokháti őszibarack pálinka” proizvodi se unutar administrativnih granica sljedećih općina: Mórahalom, Ásotthalom, Domaszék, Zákányszék, Ruzsa, Öttömös, Pusztamérges, Üllés, Bordány, Forráskút, Zsombó, Szatymaz, Kelebia i Balotaszállás.

Gnječenje, fermentiranje, destilacija i odležavanje rakije „Homokháti őszibarack pálinka” mogu se provoditi samo u komercijalnim destilerijama smještenima unutar tog zemljopisnog područja.

5.   Postupak dobivanja jakog alkoholnog pića

Glavne faze u proizvodnji pálinke su sljedeće:

| a) | Odabir i prihvaćanje voća |
| --- | --- |

a)

Odabir i prihvaćanje voća

| b) | Gnječenje i fermentacija |
| --- | --- |

b)

Gnječenje i fermentacija

| c) | Destilacija |
| --- | --- |

c)

Destilacija

| d) | Odležavanje |
| --- | --- |

d)

Odležavanje

| e) | Obrada i proizvodnja pálinke |
| --- | --- |

e)

Obrada i proizvodnja pálinke

a.)   Odabir i prihvaćanje voća

Osnovni sastojak pálinke je potpuno zrelo voće dobre ili odlične kvalitete koje se uzgaja na zemljopisnom području. Kvantitativna prihvatljivost voća temelji se na težini.

Tijekom faze prihvaćanja, kontrola kvalitete provodi se na temelju organoleptičke procjene (zrelost – od zrelog do prezrelog – zdravo, čisto, bez stranih tvari – zemlje, lišća, grančica, kamenčića, metala ili drugih materijala – i bez plijesni ili truleži) uzorkovanjem.

b.)   Gnječenje i fermentacija

Koštica voća mora se ukloniti odstranjivačem koštica.

Tijekom fermentacije važno je precizno odrediti temperaturu (na 16–23 °C), postići optimalnu pH vrijednost (2,8–3,2) te provjeriti udio šećera i alkohola.

Udio šećera na kraju fermentacije mora se smanjiti na manje od 5 °Brixa.

Pálinku se ne smije zaslađivati tijekom postupka proizvodnje, čak ni kako bi se zaokružio konačni okus.

c.)   Destilacija

Rakija „Homokháti őszibarack pálinka” može se proizvoditi dvostrukom destilacijom uz upotrebu tradicionalnog sustava s pomoću kotla za destilaciju, čime se osigurava odgovarajuća kvaliteta. Destilacija s pomoću kotla za destilaciju je metoda dvostruke frakcijske destilacije u kojoj se upotrebljava kotao kapaciteta od najviše 1 000 litara.

d.)   Odležavanje

Rakija „Homokháti őszibarack pálinka” mora odležati dok se ne postigne ravnoteža.

Ako je vanjska temperatura iznad 25 °C, zrak u skladišnoj prostoriji mora se hladiti klimatizacijskim uređajem ili ovlažiti vodenim raspršivanjem najmanje jednom tjedno.

e.)   Obrada i proizvodnja pálinke

U skladu s vrlo strogim propisima o proizvodima koji se pune u boce (± 0,3 % V/V), alkoholna jakost odležane pálinke mora se prilagoditi na razinu pogodnu za potrošnju dodavanjem pitke vode dobre kvalitete. Voda može biti destilirana, demineralizirana, pročišćena permeacijom ili omekšana.

Odležana pálinka može se ohladiti i filtrirati. Ako je potrebno, može se provesti daljnja obrada upotrebom odgovarajućih pomoćnih sredstava u preradi kako bi se proizvod rafinirao i kako bi se uklonili bilo kakvi teški metali. Pálinka se zatim može puniti u boce.

Nakon postizanja odgovarajuće alkoholne jakosti, pálinka se može uliti u oprane boce i zatvoriti hermetičkim aluminijskim navojnim zatvaračima ili navojnim ili plutenim čepovima koji ispunjavaju kriterije za pakiranje prehrambenih proizvoda. Boce mogu biti staklene ili keramičke.

6.   Povezanost sa zemljopisnim okruženjem ili podrijetlom

6.1.   Pojedinosti o zemljopisnom području ili podrijetlu relevantne za povezanost

Pojedinosti o zemljopisnom području ili podrijetlu relevantne za povezanost temelje se na sljedeća četiri stupa:

| a) | Zemljište i jedinstvena struktura tla u Homokhátságu |
| --- | --- |

a)

Zemljište i jedinstvena struktura tla u Homokhátságu

| b) | Posebna mikroklima Homokhátsága |
| --- | --- |

b)

Posebna mikroklima Homokhátsága

| c) | Sorte bresaka koje se uzgajaju u Homokhátságu |
| --- | --- |

c)

Sorte bresaka koje se uzgajaju u Homokhátságu

| d) | Ljudski čimbenici |
| --- | --- |

d)

Ljudski čimbenici

a)   Zemljište i jedinstvena struktura tla u Homokhátságu

Predmetno zemljopisno područje sastoji se od nečernozemnih područja pješčanog grebena Južne velike nizine (Homokhátság), koja su smještena u ravnicama između rijeka Dunava i Tise i protežu se jugozapadno od grada Segedina u okrugu Csongrád.

Pjeskovito tlo regije Homokhátság posebno je pogodno za hortikulturu i uzgoj voća jer je tlo vrlo porozno i brzo se zagrijava. Pjeskovita humusna tla uglavnom se sastoje od kristala kvarca. Pjeskovita tla obično imaju nizak (najviše 5 %) udio koloida, što pospješuje drenažu. Pjeskovita tla su također bogata tinjcem, što biljkama osigurava hranjive tvari (kalij, bor, željezo, cink).

b)   Posebna mikroklima Homokhátsága

Klima regije Homokhátság izrazito je kontinentalna, s iznimno vrućim, suhim ljetima. U razdoblju dozrijevanja temperature znatno variraju tijekom dana. Ta regija ima najveći broj sunčanih sati u zemlji (više od 2 600 sati).

c)   Sorte bresaka koje se uzgajaju u Homokhátságu

Rakija „Homokháti őszibarack pálinka” mora se pripremiti od sorti bresaka koje potječu sa zemljopisnog područja definiranog u točki 4. Sve te sorte potječu od divljih bresaka, pri čemu se sjeme divlje breskve posije, a na dobivenu sadnicu cijepi se plemenita grana. Kombinacijom tih sorti osigurava se da se jedinstvene arome bresaka koje se uzgajaju u regiji Homokhát odražavaju u organoleptičkim svojstvima pálinke dobivene od tih bresaka – svojstva kao što su citrusna svježina, suptilna slatkoća i lagani završni okus.

d)   Ljudski čimbenici

Rakija „Homokháti őszibarack pálinka” tradicionalno se proizvodi na zemljopisnom području s pomoću kotla za destilaciju. Znanje o tradicionalnoj metodi proizvodnje prenosi se s generacije na generaciju. Destilacija s pomoću kotla za destilaciju je tradicionalni postupak u kojem na karakteristični način nastaju okus i aroma koji su izraženi u pálinki. Budući da je destilacija jedan od temelja proizvodnje pálinke od bresaka, ljudsko znanje i umijeće su ono što daje gotovom proizvodu, rakiji „Homokháti őszibarack pálinka”, jedinstvenu karakterističnu aromu bresaka uzgojenih na zemljopisnom području. Za pripremu pálinke potrebno je posebno stručno znanje, osobito s obzirom na to da se pálinka rijetko proizvodi od bresaka.

6.2.   Posebna svojstva jakog alkoholnog pića koja se mogu pripisati zemljopisnom području

Povezanost rakije „Homokháti őszibarack pálinka” sa zemljopisnim područjem temelji se na kvaliteti voća.

Velik broj sunčanih sati omogućuje potpuno dozrijevanje bresaka, a zbog velike razlike u temperaturama tijekom dana breskve su slatke i sočne. Zahvaljujući pjeskovitom tlu bogatom tinjcem, breskve su lagane, s citrusnom svježinom, a zahvaljujući tinjcu, koji je bogat elementima u tragovima, breskve imaju visok udio suhe tvari. Zbog tih čimbenika, breskve koje se uzgajaju u Homokhátságu imaju visoku kvalitetu, bogat okus i miris te lagani završni okus.

Metoda destilacije s pomoću kotla za destilaciju u rakiji „Homokháti őszibarack pálinka” naglašava aromu zrele breskve: za pálinku je karakterističan robustan, prepoznatljiv, blago trpak okus, ali sa suptilno mirisnom, diskretnom aromom.

Zahvaljujući bogatim aromama bresaka koje potječu iz Homokhátsága i metodi destilacije koja se primjenjuje, rakija „Homokháti őszibarack pálinka” ima visok udio hlapljivih tvari i karakterističan okus srednje punoće. Bogata aroma daje pálinki dugotrajan, ali lagan završni okus.

7.   Odredbe Europske unije ili nacionalne/regionalne odredbe

| — | Zakon XI. iz 1997. o zaštiti žigova i oznaka zemljopisnog podrijetla. |
| --- | --- |

—

Zakon XI. iz 1997. o zaštiti žigova i oznaka zemljopisnog podrijetla.

| — | Zakon LXXIII. iz 2008. o pálinki, rakiji od grožđane komine i Nacionalnom vijeću za pálinku |
| --- | --- |

—

Zakon LXXIII. iz 2008. o pálinki, rakiji od grožđane komine i Nacionalnom vijeću za pálinku

| — | Uredba Vlade br. 158/2009 od 30. srpnja 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda te za kontrolu proizvoda |
| --- | --- |

—

Uredba Vlade br. 158/2009 od 30. srpnja 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda te za kontrolu proizvoda

| — | Uredba Vlade br. 22/2012 od 29. veljače 2012. o Nacionalnom uredu za sigurnost prehrambenog lanca |
| --- | --- |

—

Uredba Vlade br. 22/2012 od 29. veljače 2012. o Nacionalnom uredu za sigurnost prehrambenog lanca

| — | Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89

| — | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 od 25. srpnja 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića |
| --- | --- |

—

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 od 25. srpnja 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića

8.   Podnositelj zahtjeva

Ime: Kerekes Pálinka – trgovac pojedinac Pál Kerekes

Adresa: Szegfű János u. 5-7, 6787 Zákányszék, Mađarska

E-adresa: kerekespal@vipmail.hu,, lkerekes01@gmail.com

Tel. +36 705756684, +36 304091041

9.   Dopune oznake zemljopisnog podrijetla

-

10.   Posebna pravila za označivanje

Uz elemente navedene u zakonodavstvu oznaka sadržava i sljedeće:

| — | „földrajzi árujelző” [oznaka zemljopisnog podrijetla] (odvojena od naziva) |
| --- | --- |

—

„földrajzi árujelző” [oznaka zemljopisnog podrijetla] (odvojena od naziva)

---

(1)  SL L 130, 17.5.2019., str. 1.

---